LT
2014

Nr. 16

Specialioji ataskaita

Regioninių investicinių
priemonių dotacijų
derinimo su finansinių
institucijų paskolomis,
siekiant remti ES išorės
politiką, veiksmingumas

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: eca-info@eca.europa.eu

Tinklavietė: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.

Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014

ISBN 978-92-9207-041-0 (epub)

ISBN 978-92-9207-039-7 (spausdinta versija)

doi:10.2865/90892

© Europos Sąjunga, 2014

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•  vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•  svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Prenumeruoti leidinius galite:

•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais (http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).

Turinys

Žodynėlis ir santrumpos

Santrauka

Įvadas

Išorės bendradarbiavimo dotacijų derinimo su paskolomis galima nauda

ES derinimo mechanizmai

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Regioninės investicinės priemonės buvo įgyvendintos tinkamai, bet Komisijos valdymas vis dar turi trūkumų

Regioninių investicinių priemonių įgyvendinimas yra patenkinamas ir gerėja reguliavimo ir procedūrų sistema

Atrenkami tinkami projektai, bet atlikdama vertinimą Komisija nepakankamai atsižvelgia į pridėtinę vertę ir ES dotacijų sumą

Komisijos atliekami avansiniai mokėjimai yra nepagrįstai dideli

Papriemonių atveju papaskolių teikimo kriterijai buvo neapibrėžti arba platūs

Komisijos dotacijų įgyvendinimo stebėjimo aprėptis buvo skirtinga

Iki šiol nebuvo gauta visa numatyta dotacijų ir paskolų derinimo nauda

Tik pusės tikrintų projektų atveju buvo parodyta, kad tam, kad būtų suteikta paskola, buvo būtina dotacija

Galimybė Komisijai prisidėti prie politikos formulavimo ir daryti poveikį projektų įgyvendinimui ir valdymui nebuvo visiškai išnaudota

Finansavimo derinimas pagerino paramos teikėjų koordinavimą, bet ES finansavimo matomumas iki šiol buvo ribotas

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. | Pasaulio regioninių investicinių priemonių aprėptis
II priedas. | Komisijos skirtos, įsipareigotos pagal sutartis ir sumokėtos sumos pagal regionines investicines priemones 2013 12 31
III priedas. | Patvirtintų projektų skaičius pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. laikotarpiu
IV priedas. | Įnašai 387 projektams, patvirtintiems pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. laikotarpiu
V priedas. | Finansinių institucijų paskolos pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. laikotarpiu
VI priedas. | Tikrintų 15 ITF projektų imtis
VII priedas. | Tikrintų 15 NIF projektų imtis
VIII priedas. | Papriemonių steigimui skirtų projektų audito imtis
IX priedas. | 42 dalyje nurodyti projektai

Komisijos atsakymai

Žodynėlis ir santrumpos

AFD: Agence française de développement

AFD yra Prancūzijos viešoji vystymosi finansavimo institucija, kuri kovoja su skurdu ir skatina ekonomikos augimą besivystančiose šalyse ir Prancūzijos užjūrio provincijose. Tai pagrindinė Prancūzijos vystomojo bendradarbiavimo įgyvendinimo agentūra.

AIF: Azijos investicinė priemonė

CIF: Karibų jūros investicinė priemonė

EIB: Europos investicijų bankas

EIB yra Europos Sąjungos bankas. Jį valdo Europos Sąjungos valstybės narės ir jis atstovauja jų interesams bei glaudžiai dirba su kitomis ES institucijomis, siekdamas įgyvendinti ES politiką teikiant finansavimą investiciniams projektams.

EPF: Europos plėtros fondas

EPF yra pagrindinė Europos Sąjungos pagalbos priemonė, skirta vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse bei užjūrio šalyse ir teritorijose. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu 20 metų pasirašytas partnerystės susitarimas („Kotonu susitarimas“) yra Europos Sąjungos santykių su šiomis valstybėmis ir teritorijomis pagrindas. Jo tikslas yra sumažinti ir galiausiai panaikinti skurdą.

ERPB: Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

ERPB yra viešosios nuosavybės vystomasis bankas Londone, kuris skatina perėjimą prie atviros, rinkos ekonomikos, visų pirma vidurio ir rytų Europoje, vidurio Azijoje bei pietų ir rytų Viduržemio jūros regione. Jis teikia projektų finansavimą bankams, pramonės ir verslo įmonėms, naujų įmonių steigimui bei investavimui į esamas bendroves. Jis daugiausia orientuojasi į privatųjį sektorių, bet taip pat dirba su viešosios nuosavybės bendrovėmis.

ES delegacija: ES atstovauja 139 ES delegacijos ir biurai visame pasaulyje. ES delegacijos yra Europos Komisijos struktūros dalis, bet atstovauja bendriems ES interesams.

EuropeAid: Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas – EuropeAid

IFCA: Vidurio Azijos investicinė priemonė

IFP: Ramiojo vandenyno šalių investicinė priemonė

ITF: ES–Afrikos infrastruktūros patikos fondas

ĮROS: Į rezultatus orientuotas stebėjimas

ĮROS sistema yra projektų ir programų peržiūros priemonė, kuri teikia gerinimo rekomendacijas.

KfW: Kreditanstalt für Wiederaufbau

KfW yra Frankfurte įsikūręs Vokietijos federacinės respublikos ekonomikos skatinimo bankas. Šio banko vystymosi departamentas vyriausybės vardu vykdo Vokietijos vystomąjį finansinį bendradarbiavimą.

LAIF: Lotynų Amerikos investicinė priemonė

Lengvatinė paskola: Lengvatinė paskola yra paskola, kurios sąlygos yra daug palankesnės nei paskolų teikimo sąlygos rinkoje. TVF lengvatinių paskolų lygį apskaičiuoja kaip skirtumą tarp paskolos nominalios vertės ir diskontuotų skolininko atliekamų būsimų skolos vykdymo mokėjimų sumos, išreikštą kaip paskolos nominalios vertės procentinę dalį.

MRI: Tarpusavio pasitikėjimo iniciatyva

MRI yra 2009 m. AFD, EIB ir KfW įsteigta oficiali struktūra, siekiant padidinti vystomųjų projektų bendrojo finansavimo veiksmingumą. Jos pagrindiniai bruožai yra daugumos užduočių vykdymo įgaliojimas operacijos vadovaujančiam finansininkui ir procedūrų tarpusavio pripažinimas.

NIF: Kaimynystės investicinė priemonė

TVF: Tarptautinis valiutos fondas

WBIF: Vakarų Balkanų investicijų sistema

Santrauka

I

Derinimo mechanizmai susieja finansinių institucijų paskolas¹ su dotacijomis. Finansavimo derinimas suteikia galimybę dotacijų teikėjams pasiekti jų išorės bendradarbiavimo lėšų sverto poveikį pritraukiant finansinių institucijų paskolas. Jis taip pat jiems leidžia daryti poveikį politikos formulavimui ir/arba projektų įgyvendinimui ir valdymui. Be to, paskolų ir dotacijų derinimas gali paskatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą paramos vystymuisi srityje ir gali padidinti paramos matomumą.

II

Nuo 2007 m. Komisija ir valstybės narės įdiegė aštuonias regionines investicines priemones, kurios apima visą Komisijos išorės bendradarbiavimo sferą. 2007–2013 m. laikotarpiu ES šioms priemonėms skyrė 2 106 milijonus eurų. Vystymosi finansavimo institucijos atrenka projektus ir teikia paraiškas dėl dotacijų, kurias tvirtina vykdomieji organai, sudaryti iš Komisijos, valstybių narių ir kitų paramos teikėjų. Finansinės institucijos sudaro sutartis dėl didžiosios techninės pagalbos dalies ir stebi projektus.

III

Audito Rūmų auditas apėmė regionines investicines priemones nuo jų įdiegimo. Audito Rūmai konkrečiai įvertino regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimo su finansinių institucijų paskolomis veiksmingumą. Atliekant auditą daugiausia dėmesio buvo skirta regioninių investicinių priemonių įgyvendinimui ir valdymui bei tam, kokiu mastu buvo gauta numatyta finansavimo derinimo nauda. Audito darbas apėmė analitinę peržiūrą, interviu su Komisijos darbuotojais, 40 ES delegacijų apklausą, iš kurių 22 pateikė atsakymus, vizitus į keturias pagrindines finansines institucijas ir 30 projektams skirtų dotacijų imties tikrinimą.

IV

Audito Rūmai daro išvadą, kad regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimas su finansinių institucijų paskolomis siekiant remti ES išorės politiką iš esmės buvo veiksmingas. Regioninės investicinės priemonės buvo įgyvendintos tinkamai, bet dėl Komisijos valdymo trūkumų jų derinimas nedavė tiek naudos, kiek galėjo.

V

Valstybės narės ir Komisija užtikrino, kad regioninės investicinės priemonės būtų tinkamai įgyvendintos, ir šiuo metu jos jau įgijo tvirtą pagrindą. Finansavimo paskolų elementą įgyvendino keturios Europos finansinės institucijos, kurios nustatė reikalavimus atitinkančias investicijas. Per paskutinius septynerius metus jos atrinko pakankamai projektų tam, kad galėtų skirti turimas lėšas.

VI

Visi 30 Audito Rūmų tikrintų projektų buvo įvertinti kaip svarbūs susijusiems regionams ir šalims. Tačiau Komisijos vykdyta tvirtinimo procedūra nebuvo išsami ir sprendimai skirti dotaciją konkretaus projekto lygmeniu dažnai nebuvo pagrįsti įtikinamais įrodymais. Taip pat nebuvo gairių dėl kriterijų, kuriuos Komisija turėtų naudoti priimdama sprendimus. Patvirtinus dotacijas, avansinės išmokos buvo nepagrįstai didelės. Komisijos stebėjimas neužtikrino, kad visais atvejais būtų pasiekta dotacijų pridėtinė vertė.

VII

Regioninės investicinės priemonės suteikė vystymosi partneriams platformą, leidžiančią glaudžiai bendradarbiauti ir vykdyti labai didelius projektus, kuriuos priešingu atveju būtų sunku finansuoti. Tam tikrais atvejais dotacijų skyrimo siekiant jas derinti su paskolomis pagrindimas buvo aiškus, ypač tuomet, kai turėjo būti vykdomi lengvatinės paskolos kriterijai. Tačiau kitais atvejais – apie 50 % tikrintų atvejų – pagrindimas nebuvo akivaizdus. Komisija nevisiškai pasinaudojo galimybe padaryti teigiamą poveikį projektų įgyvendinimui arba platesnį poveikį sektoriaus politikai. Iki šiol ES paramos matomumas buvo ribotas, nors Komisija ėmėsi keisti šią padėtį.

VIII

Audito Rūmai teikia Komisijai keletą rekomendacijų, skirtų pagerinti regioninių investicinių priemonių veiksmingumą. Rekomendacijos yra susijusios su projektų atranka ir dotacijų tvirtinimu, lėšų sumokėjimu, ES dotacijų įgyvendinimo stebėjimu ir ES paramos matomumo gerinimu.

1Be paskolų, mažesniu mastu taip pat yra taikomas kitų formų finansavimas neteikiant dotacijų.

Įvadas

Išorės bendradarbiavimo dotacijų derinimo su paskolomis galima nauda

01

Derinimo mechanizmai susieja finansinių institucijų paskolas² su dotacijomis. Dotacijos gali būti teikiamos įvairiais būdais, bet ES bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis atveju dažniausiai pasitaikantys dotacijų tipai yra tiesioginių investicijų dotacijos, palūkanų subsidijos, techninė pagalba ir paskolų garantijų schemos.

02

Pagrindinis derinimo mechanizmų tikslas yra pasinaudoti išorės bendradarbiavimo lėšų sverto poveikiu siekiant pritraukti finansinių institucijų paskolas. Konkretus finansavimo derinimo tikslas yra spręsti optimalaus lygio nesiekiančio investavimo situacijas, kai veikla ar infrastruktūra galėtų būti perspektyvi, tačiau nėra pritraukiamas pakankamas finansavimas rinkoje. Pagrindinės priežastys, dėl kurių projektai negali pritraukti finansuotojų esant normalioms rinkos palūkanoms, yra šios:

a)jie nėra pakankamai pelningi, bet duoda didelę ekonominę, aplinkosauginę ir/arba socialinę naudą;

b)jų rizikos profiliai yra pernelyg aukšti;

c)jie yra vykdomi didelį įsiskolinimą turinčiose šalyse, kurioms taikomi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) paskolų teikimo reikalavimai (žr. 1 langelį).

03

Be finansinių institucijų paskolų pritraukimo, finansavimo derinimas suteikia galimybę dotacijų gavėjui įsitraukti į politikos formulavimą arba daryti poveikį projektų įgyvendinimui ir valdymui. Pavyzdžiui, tai gali būti projektų neigiamo išorinio poveikio, kaip antai žalingo aplinkosauginio arba socialinio poveikio, mažinimas arba papildomo finansavimo teikimas konkretiems, su projektu susijusiems tikslams, kaip antai administracinių arba techninių gebėjimų stiprinimas.

  1 langelis

TVF reikalavimai paskoloms didelį įsiskolinimą turinčiose šalyse

TVF reikalauja, kad didelį įsiskolinimą turinčios valstybės sudarytų sutartis dėl paskolų tik žymiai palankesnėmis nei rinkoje sąlygomis. Tokios paskolos yra vadinamos lengvatinėmis paskolomis. TVF reikalauja, kad didelį įsiskolinimą turinčiose šalyse lengvatinių paskolų lygis nebūtų mažesnis nei 35 %.

04

Taikant finansavimo derinimą taip pat gali būti gauta kita, bendresnė nauda:

a)jis skatina suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą paramos vystymuisi srityje. Derinimo mechanizmai yra įgyvendinami pasitelkiant partnerystę su Europos finansinėmis institucijomis ir pasinaudojant jų specialia kompetencija ir žiniomis. Glaudesnis bendradarbiavimas taip pat gali padidinti skaidrumą, masto ekonomiją ir sumažinti šalies partnerės operacijų kaštus. Jis taip pat leidžia įgyvendinti projektus, kurie yra per dideli tam, kad juos galėtų finansuoti vienas paramos teikėjas ar finansinė institucija;

b)dėl jo gerėja naudos gavėjų ir plačiosios visuomenės informuotumas apie tai, kad investicijos buvo finansuotos pasitelkiant paramos teikėjų paramą. Įvairių paramos teikėjų ir finansinių institucijų intervencijų derinimas gali padėti pasiekti kritinę masę, kuri yra būtina tam, kad parama taptų matoma.

ES derinimo mechanizmai

05

Komisija paskolų garantijų subsidijas teikė ilgą laiką. Neseniai Komisija ir valstybės narės įdiegė specialius mechanizmus, spartinančius derinimo mechanizmų taikymą. Nuo 2007 m. Komisija įsteigė aštuonias regionines investicines priemones, kurios apima visą Komisijos išorės bendradarbiavimo sferą (žr. I priedas). Šios priemonės susieja Europos plėtros fondo (EPF) ir ES bendrojo biudžeto dotacijas su paskolomis, kurias daugiausia teikia Europos vystymosi finansavimo institucijos. Kai kuriais atvejais tiesioginius įnašus taip pat teikia ES valstybės narės.

06

Regioninių investicinių priemonių valdymo struktūra yra trijų lygmenų³:

a)strateginis organas⁴, kurio užduotis yra nustatyti bendrą finansavimo priemonės strategiją;

b)vykdomasis organas⁵, sudarytas iš Komisijos, valstybių narių ir kitų paramos teikėjų, kuris yra atsakingas už atskirų dotacijų tvirtinimą;

c)techninis organas⁶, sudarytas iš finansinių institucijų ir Komisijos, kuris įgyvendina bendrą projektų kanalą ir atrenka projektus, kurie bus pristatomi vykdomajam organui.

07

Pasikonsultavusios su atitinkama šalimi partnere arba šalimis partnerėmis, finansinės institucijos teikia projektų pasiūlymus⁷. Finansinės institucijos vadovauja projektų kanalo įgyvendinimui. Jos nustato ir atrenka projektus remdamosi savo finansinio įvertinimo kriterijais ir teikia paraiškas dėl dotacijų, kuriose nurodomas jų tipas ir suma. Projektų plėtojimo procesas apima bendradarbiavimą su Komisija, ypač techniniuose organuose arba ES delegacijų lygmeniu. Projekto pagrindinė finansinė institucija stebi projekto įgyvendinimą ir teikia jo pažangos ataskaitas. Pagrindinė finansinė institucija turi teisę gauti mokestį už projektų įgyvendinimo valdymą.

08

ES–Afrikos infrastruktūros patikos fondas (ITF) yra vienintelė regioninė investicinė priemonė, kuri veikia kaip fondas. Europos investicijų bankas (EIB) yra šio fondo iždininkas. Kitų regioninių investicinių priemonių atveju dotacijas galutiniams naudos gavėjams daugiausia teikia Komisija per pagrindinę finansinę instituciją. Naudos gavėjai patys skiria ir valdo paskesnes sutartis. Tačiau finansinės institucijos įgyvendina techninę pagalbą ir stebi suderinto finansavimo projektų įgyvendinimą. Kiekviena regioninė investicinė priemonė turi sekretoriatą, kuris padeda vykdomiesiems organams. Sekretoriatai yra įsikūrę Komisijoje⁸, išskyrus ITF, kurio sekretoriatas yra EIB.

09

Taip pat yra kitų ES derinimo mechanizmų. Ryškiausias pavyzdys yra 2003 m. Kotonu susitarimu 20 metų įsteigta investicinė priemonė. Kiti finansavimo derinimo pavyzdžiai ne regioninių investicinių priemonių srityje yra Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų partnerystės priemonė (FEMIP) ir Pasaulio energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas (GEEREF).

10

2007–2013 m. laikotarpiu Europos Sąjungos regioninėms investicinėms priemonėms skirta suma sudarė 2 106 milijonus eurų (žr. II priedą). Iki 2013 m. pabaigos Komisija jau buvo išmokėjusi 1 205 milijonus eurų. Regioninių investicinių priemonių vykdomieji organai buvo patvirtinę 387 projektus (žr. III priedą), kuriems skirtos dotacijos sudarė 2 346 milijonus eurų (žr. IV priedą). Jie taip pat gavo 22 152 milijonus eurų paskolų. Iki šiol paskolų nemokumo lygis buvo nulinis.

11

Daugiausia remiami viešieji investiciniai projektai. Kiekvieno objekto atveju remiami sektoriai yra skirtingi, tačiau didžiausią finansavimą gavo transporto ir energetikos sektoriai⁹. Projektai varijuoja nuo gana mažų, pradedant 0,3 milijono eurų, iki siekiančių daugiau kaip 1 000 milijonų eurų. Dauguma atvejų su jais dirba daugiau kaip viena finansinė institucija. Kai kuriais atvejais pagal regionines investicines priemones finansavimas yra skiriamas ne vienam investiciniam projektui, o atskirai priemonei ar fondui. Šių papriemonių atveju finansinės institucijos atrenka ir finansuoja paveiksmius, kurie yra vykdomi pasitelkiant vietos finansų partnerius.

12

Keturios pagrindinės finansinės institucijos¹⁰, kurios nuo pat pradžių dirba su regioninėmis investicinėmis priemonėmis, yra EIB, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB), Agence Française de Développement (AFD) ir Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). V priede yra pateikta paskolų, kurias jie patvirtino 2007–2013 m. laikotarpiu pagal šias priemones paramą gavusiems 387 projektams, suvestinė.

13

2012 m. gruodžio mėn. Komisija įdiegė derinimo mechanizmams ES išorės bendradarbiavimo srityje skirtą platformą, siekdama išnagrinėti, kaip pagerinti regioninių investicinių priemonių kokybę ir veiksmingumą. Procesas tęsiasi, o jo numatomi rezultatai yra rekomendacijos ir gairės dėl derinimo mechanizmų naudojimo išorės bendradarbiavimo srityje ir dėl to, kaip pasitelkti papildomus viešųjų ir privačiųjų išteklių šaltinius siekiant padidinti ES išorės bendradarbiavimo ir vystymosi politikos poveikį.

2Be paskolų, mažesniu mastu taip pat yra taikomas kitų formų finansavimas neteikiant dotacijų.

3Vakarų Balkanų investicijų sistema (WBIF) yra išimtis, nes ją valdo valdymo komitetas ir projektų finansuotojų grupė.

4Jis vadinamas „strategine taryba“ arba „valdymo komitetu“.

5Jis vadinamas „veiklos taryba“ arba „vykdomuoju komitetu“.

6Jis vadinamas „projektų finansuotojų grupe“ arba „finansinių institucijų grupe“.

7Paraiškas dėl WBIF dotacijų daugiausia teikia šalys partnerės.

8Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas (EuropeAid), išskyrus WBIF, kurio sekretoriatas yra Plėtros generaliniame direktorate.

9Apie 55 %.

10Kitos tinkamos finansuoti finansinės institucijos yra šios: Agencia Española de Cooperación Internacional para el Desarrollo (AECID), Afrikos plėtros bankas (AfDB), Belgijos investicijų bendrovė besivystančioms šalims (BIO), Karibų plėtros bankas (CDB), Europos Tarybos vystymo bankas (CEB), Companía Española de Financiación al Desarrollo (COFIDES), Suomijos pramonės bendradarbiavimo fondas (FINNFUND, Ltd.), Amerikos valstybių plėtros bankas (IADB, stebėtojas LAIF), Liuksemburgo vystymo agentūra (Lux-Dev), Šiaurės investicijų bankas (NIB), Privačios infrastruktūros vystymo grupė (PIDG), Österreichische Entwicklungsbank AG (OeEB), Società Italiana per le Imprese all‘Estero (SIMEST), Sociedade para o Financiamento do Desenvolvimento (SOFID).

Audito apimtis ir metodas

14

Audito Rūmai įvertino regioninių investicinių priemonių derinimo su finansinių institucijų paskolomis siekiant remti ES išorės politiką veiksmingumą visų pirma atsakydami į du klausimus:

a)Ar regioninės investicinės priemonės buvo įgyvendintos ir valdomos tinkamai?

b)Ar derinimo mechanizmų taikymas davė numatytą naudą?

15

Šis auditas, kuris buvo pirmasis šioje konkrečioje srityje, buvo atliktas 2013 m. gegužės–gruodžio mėn. ir jo metu buvo įvertinta, kaip veikė regioninės investicinės priemonės nuo jų įdiegimo. Audito Rūmai daugiausia dėmesio skyrė ES finansinėms išmokoms ir Komisijos vaidmeniui. Audito darbas apėmė analitinę peržiūrą, interviu su Komisijos darbuotojais, 40 ES delegacijų apklausą¹¹, vizitus į keturias pagrindines finansines institucijas ir išsamų projektų imties tikrinimą. Imtį¹² sudarė 15 projektų, kuriems buvo skirtos dotacijos pagal ITF (žr. VI priedą), ir 15 projektų, kuriems buvo skirtos dotacijos pagal Kaimynystės investicinę priemonę (NIF) (žr. VII priedą). Šios dvi regioninės investicinės priemonės apima EPF ir ES bendrąjį biudžetą ir sudaro daugiau kaip 70 % pagal regionines investicines priemones iki 2013 m. pabaigos patvirtintų dotacijų. Tai taip pat seniausiai taikomos investicinės priemonės ir jų projektai yra labiausiai pažengę. Dėl konkrečių ypatumų audito metu taip pat buvo tikrinami aštuoni projektai, susiję su papriemonių (žr. 11 dalį), skirtų finansuoti veiksmus, kurie vykdomi dalyvaujant vietos finansinėms institucijoms, įdiegimu (žr. VIII priedą).

11Atsakymus į apklausą pateikė 22 ES delegacijos.

12Audito Rūmai projektus atrinko atsitiktiniu būdu pagal piniginio vieneto atrankos metodą.

Pastabos

Regioninės investicinės priemonės buvo įgyvendintos tinkamai, bet Komisijos valdymas vis dar turi trūkumų

16

Audito Rūmai tikrino, ar bendras regioninių investicinių priemonių įgyvendinimas ir procedūrų sistema buvo tinkami. Audito metu taip pat buvo daug dėmesio skiriama paraiškų dėl dotacijų vertinimo procedūrai, atrinktų projektų pagrindimui ir dotacijų tipo ir sumos tinkamumui. Be to, audito metu taip pat buvo tikrinamas dotacijų įgyvendinimas ir projektų stebėjimas.

Regioninių investicinių priemonių įgyvendinimas yra patenkinamas ir gerėja reguliavimo ir procedūrų sistema

17

Aštuonių regioninių investicinių priemonių naudojimas vietoj vienos bendros investicinės priemonės yra tikslingas, kadangi:

a)šios priemonės turi skirtingas įvairių susijusių paramos teikėjų finansavimo sujungimo ir perdavimo projektams struktūras;

b)ES finansavimas geografinėms investicinėms priemonėms yra teikiamas pagal skirtingus finansinius instrumentus, kurie turi skirtingus teisinius pagrindus;

c)įgaliojimų pasiskirstymas Komisijoje ir finansinėse institucijose yra paremtas geografiniu principu;

d)įvairiuose valdymo organuose atstovaujamos šalys (žr. 6 dalį) yra skirtingos priklausomai nuo regiono.

18

Visų regioninių investicinių priemonių tikslai ir prioritetiniai sektoriai yra derinami su bendrais ES politikos tikslais. ITF atveju buvo tinkami finansuoti tik regioninę dimensiją turintys projektai, o dėl to mažėjo galimybės taikyti derinimo mechanizmus.

19

Finansiniame reglamente¹³ neseniai buvo pradėtos taikyti specialios taisyklės, skirtos derinimo mechanizmams¹⁴. Šios taisyklės, kurios įsigaliojo 2014 m., reikšmingai pagerina reguliavimo sistemą, nes jose apibrėžiamos sąvokos ir principai, supaprastinami derinimo mechanizmų valdymo būdai ir suteikiamas teisinis pagrindas naudoti novatoriškus finansavimo instrumentus. Komisija šiuo metu toliau gerina sistemą rengdama regioninių investicinių priemonių valdymo gaires¹⁵.

20

Nepaisant to, kad Komisija šioje srityje padarė tam tikrą pažangą, projektus dažniausiai inicijuodavo finansinės institucijos, o Komisija atsakydavo į šiuos pasiūlymus ir su jais susijusius dotacijų prašymus užuot aktyviai nustatinėjusi operacijas.

21

ITF sekretoriatas yra Europos investicijų banke (žr. 8 dalį). Atsižvelgiant į tai, kad EIB yra projektų finansuotojas, ir nepaisant to, kad sekretoriatas yra atribotas nuo EIB bankininkystės veiklos, tai yra svarbus klausimas, kuris turi būti sprendžiamas.

Atrenkami tinkami projektai, bet atlikdama vertinimą Komisija nepakankamai atsižvelgia į pridėtinę vertę ir ES dotacijų sumą

Dotacijas gaunančių projektų atranka

22

Projektų nustatymo ir atrankos procedūra suteikė galimybę pateikti pakankamai paraiškų dėl dotacijų tam, kad per planuojamą laikotarpį būtų galima pagal paskirstytą finansavimą patvirtinti įsipareigojimus. Patvirtinti projektai prisidėjo tenkinant susijusių regionų ir šalių vystymosi poreikius.

23

Prašydamos dotacijos pagal regioninę investicinę priemonę finansinės institucijos turi pateikti paraiškos dėl dotacijos formą¹⁶. Nors ilgainiui jos tapo ilgesnės ir detalesnės, prieš tvirtinant dotacijas finansinių institucijų pateikta informacija buvo pernelyg bendra tam, kad regioninių investicinių priemonių vykdomieji organai galėtų tinkamai priimti sprendimus. Trūko duomenų apie paskolų sąlygas, lengvatinių paskolų lygį (žr. 1 langelį) ir perspektyvumą (pavyzdžiui, žr. 2 langelį). Be to, numatyta dotacijos teikimo pridėtinė vertė nebuvo tinkamai suformuluota, struktūruota arba kiekybiškai įvertinta.

  2 langelis

ITF projektas: elektros sistemos atnaujinimas Benine ir Toge

Projektas buvo susijęs su elektros perdavimo linijų ir pastočių statyba ir renovavimu, kurie sudarė 85,7 milijono eurų. Jo tikslas buvo pagerinti elektros tiekimo patikimumą ir efektyvumą Benine ir Toge. ITF suteikė 12,25 milijono eurų palūkanų subsidiją, kuri leido įvykdyti 35 % lengvatinių paskolų lygį, kaip reikalauja TVF (žr. 1 langelį).

Finansinė institucija pateikė nepakankamą informaciją

Finansinių institucijų teikiama paraiškos dėl dotacijos forma neapima duomenų apie projekto finansinį ir ekonominį perspektyvumą, lengvatinių paskolų lygį ir projekto pritaikymą šalies poreikiams, nepaisant to, kad visa ši informacija buvo pateikta finansinės institucijos dokumentuose. Be to, formoje nebuvo aiškiai nurodyta numatoma ITF paskolos sukuriama pridėtinė vertė. Be šios informacijos Komisija negalėjo tinkamai atlikti prašymo dėl dotacijos vertinimo.

24

Svarbiausia priežastis, dėl kurios finansinių institucijų teikiama informacija buvo ribota, buvo ta, kad teikiant paraiškas dėl dotacijų projektai dažnai buvo pirminiame etape. Finansinės institucijos sprendimą dėl paskolų priima vėlesniame etape, t. y. atlikus galimybių studiją. Todėl jų sprendimai buvo paremti geresne, išsamesne informacija nei Komisijos turima informacija, kai ji vertino paraiškas dėl dotacijų.

25

Nors nėra konkrečių gairių, kaip tai turi būti atliekama, Komisija ilgainiui pagerino savo atliekamas paraiškų dėl dotacijų peržiūras. Tačiau peržiūros išlieka daugiausia pagrįstos paraiškos dėl dotacijos formoje pateikta informacija ir todėl ja apsiriboja. Nagrinėtų projektų atveju atliekant peržiūras mažai dėmesio buvo skiriama lengvatinių paskolų lygiui, skolos tvarumui, dotacijų sumai ar ekonominiam perspektyvumui. Komisija nenustatė ekonominio perspektyvumo kriterijų. Iš tikrųjų ji neturi aiškių taisyklių ar gairių, kurio tipo vystymosi investicijos turėtų būti finansuojamos teikiant dotacijas, paskolas arba jų derinį.

26

Į Komisijos peržiūras palaipsniui įsitraukė susijusios ES delegacijos, su kuriomis buvo konsultuojamasi atliekant paraiškų dėl dotacijų vertinimą. Audito Rūmų projektų tikrinimas ir interviu su delegacijų darbuotojais parodė, kad šis įsitraukimas vis dar nebuvo pakankamas, ypač nustatymo etape. Tik 59 % iš 22 ES delegacijų, kurios pateikė atsakymus į Audito Rūmų apklausą, nurodė, kad jos dalyvavo nustatant suderinto finansavimo projektus. Tai apribojo delegacijų įsitraukimo į projektus mastą. Tačiau finansinėms institucijoms pateikus paraišką dėl dotacijos Komisija daugumos delegacijų paprašė pateikti savo požiūrį į jų atitinkamų šalių atrinktus projektus.

27

Vidutinis dienų skaičius nuo perdavimo į projektų kanalą iki galutinio tarybos patvirtinimo yra 215 ITF, 257 LAIF ir 290 NIF atvejais¹⁷. LAIF ir NIF atveju kiekvienam projektui reikėjo išankstinio ir galutinio patvirtinimo techniniu ir tarybos lygmenimis, o tai reikalavo daug laiko. ITF procedūra buvo šiek tiek paprastesnė, kadangi nereikėjo išankstinių patvirtinimų¹⁸.

Dotacijos tipo ir sumos pasirinkimas

28

Pasirinkti dotacijų tipai (žr. 1 dalį) buvo tinkami tam, kad būtų sukurta numatyta pridėtinė vertė. Palūkanų subsidijas teikė tik ITF; pagal kitas regionines investicines priemones jos nebuvo teikiamos, nors ir remiantis jų reglamentavimo ir sutartiniu pagrindu buvo galima tai daryti.

29

11 iš 30 Audito Rūmų tikrintų dotacijų tikslas buvo užtikrinti, kad paskola siektų minimalų 35 % lengvatinių paskolų lygį, kurio reikalauja TVF (žr. 1 dalį). Septynių iš šių 11 dotacijų atveju Audito Rūmai negalėjo gauti įrodymų iš Komisijos arba finansinių institucijų, kad lengvatinių paskolų lygis nebuvo didesnis nei privalomas lygis, kuris yra būtinas siekiant įvykdyti TVF reikalavimus. Vienu atveju lengvatinių paskolų lygis viršijo minimalų 35 % lygį, tačiau Komisijai apie tai nebuvo pranešta.

30

Nebuvo nustatyti kriterijai dėl dotacijų sumų nustatymo kai pagrindinis tikslas buvo kitoks nei TVF reikalavimų vykdymas. Tikrintais atvejais dažnai nebuvo aišku, kaip buvo nustatytos sumos. Be to, Komisija nemanė, kad yra būtina atlikti griežtą tikrinimą, kaip buvo apskaičiuotos finansinių institucijų prašomos dotacijų sumos.

31

Teoriškai finansinės institucijos galėtų nustatyti palūkanų normą, kuri yra didesnė nei normali, ir pasiūlyti ją naudos gavėjui įtraukusios dotaciją į finansinį paketą. Todėl yra rizika, kad naudos gavėjui nėra suteikiama visa dotacijų nauda. Nors viešoji vystymosi finansavimo institucija yra atsakinga už tinkamiausių finansavimo sąlygų pateikimą, nei Komisija, nei Audito Rūmai negali užtikrinti, kad nekils ši rizika, kadangi jie neturi priemonių to patikrinti dėl palūkanų normų nustatymo konfidencialumo¹⁹.

Komisijos atliekami avansiniai mokėjimai yra nepagrįstai dideli

32

Patvirtinus dotacijas ir pasirašius susitarimus, buvo atliekami dideli avansiniai mokėjimai. Komisija suteikė lėšas ir jas pervedė anksčiau nei jos buvo reikalingos. Naudos gavėjas jas naudojo lėtai, nes prireikė laiko įdiegti projektą ir užsakyti reikalingas paslaugas ir darbą, o taip pat dėl įgyvendinimo trukmės. Todėl pervestos lėšos ilgą laiką likdavo nepanaudotos, o tai prieštarauja patikimo finansų valdymo principui (žr. pavyzdį 3 langelyje). Todėl biudžeto rezultatas neatspindi tikrosios pagal priemones vykdomos pagrindinės veiklos.

33

ITF atveju Komisija atlieka pervedimus į fondą, ir tuomet EIB, kaip fondo valdytojas, perveda dotacijas iš fondo pagrindinėms finansinėms institucijoms. ITF vykdomoji taryba tvirtina dotacijas, neviršydama fonde esančio pinigų likučio. Laikantis šio atsargaus metodo yra užtikrinama, kad ITF galės vykdyti savo įsipareigojimus. Kadangi pasirengti įgyvendinti projektą reikia laiko, naudos gavėjas reikiamas sumas išmokės tik po keleto metų. Todėl banko sąskaitoje daugelį metų yra nepanaudojama didelė pinigų suma (žr. diagramą).

  3 langelis

NIF projektas: Tuniso greitųjų geležinkelių tinklo antras etapas

Pagal šį 550 milijonų eurų dydžio projektą yra finansuojama Tuniso miesto greitųjų geležinkelių tinklo dviejų naujų linijų prioritetinių atkarpų statyba. Pagal NIF 28 milijonų eurų dotaciją yra teikiama techninė pagalba perkančiajai organizacijai ir priežiūros vykdytojui.

Nepagrįstai didelė NIF dotacijos avansinė išmoka

2010 m. Komisija pervedė naudos gavėjui visą dotaciją. Finansinės institucijos išmokėjo savo paskolas tik tuomet, kai naudos gavėjams reikėjo lėšų. Kadangi projektų įgyvendinimas labai vėlavo, pirmas paskolos mokėjimas buvo atliktas tik 2013 m. Dėl vėlavimų 24,5 milijono eurų NIF dotacija nebuvo panaudota ilgiau kaip trejus metus.

Diagrama

ITF pinigų srautai

Šaltinis: ITF sekretoriatas.

Papriemonių atveju papaskolių teikimo kriterijai buvo neapibrėžti arba platūs

34

Aštuonių Audito Rūmų tikrintų papaskolių (žr. 11 dalį) atveju (žr. VIII priedą) nebuvo nustatyta, kad pagal papriemonę finansuojamą veiklą turėtų atskirai ex ante patvirtinti Komisija, ir tik vienu atveju ją patvirtino finansinė institucija. Taip pat veiklos, kuri yra tinkama finansuoti teikiant papaskoles, atrankai taikomi kriterijai dauguma atvejų buvo neaiškūs arba labai platūs²⁰ bei nebuvo nustatyti tinkami sektoriai ir prioritetai. Todėl Komisija negalėjo užtikrinti, kad išlaidos yra vykdomos atsižvelgiant į ES prioritetus (žr. pavyzdį 4 langelyje).

  4 langelis

NIF projektas: MVĮ finansinė priemonė

MVĮ finansinę priemonę, pagal kurią turėjo būti paskirstyta 150 milijonų eurų, sudarė du produktai. Pirmasis apėmė techninę pagalbą vietos finansinėms institucijoms partnerėms ir nuostolių rizikos pasidalijimo priemonę paskolų portfeliams. Pagal antrąjį buvo teikiama techninė pagalba ir paskolos be palūkanų, siekiant sumažinti palūkanų normas ir suteikti nuostolių/rizikos pasidalijimo apsaugą. Šiam projektui skirta NIF dotacija sudarė 15 milijonų eurų.

Platūs veiklos, finansuotinos pagal papriemones, atrankos kriterijai

Finansinių institucijų teikiamoje paraiškos dėl dotacijos formoje nebuvo aiškiai nurodyta, kuriuo lygmeniu turėjo būti tvirtinamos papaskolės. Joje taip pat nebuvo nurodyta vadovaujančio finansininko įgaliojimai vertinimo ir atrankos procese. Nebuvo nustatyta, kad atliekant atranką būtų atsižvelgta į ES prioritetus, kadangi tinkamumo kriterijai apėmė investicijas į visus sektorius. Be to, nebuvo aiškiai nustatyti projektų tolesnės priežiūros ataskaitų teikimo reikalavimai.

Komisijos dotacijų įgyvendinimo stebėjimo aprėptis buvo skirtinga

35

Regioninių investicinių priemonių sekretoriatai yra atsakingi už bendrą priemonių finansinį stebėjimą. Finansinės institucijos stebi pačių projektų įgyvendinimą. Komisijos lygmeniu už dotacijų tolesnę priežiūrą yra atsakingos ES delegacijos. Jų priežiūros aprėptis buvo skirtinga dėl aiškių vidaus gairių nebuvimo (žr. 19 dalį) ir dėl skirtingo delegacijų įsitraukimo nustatant projektus lygio (žr. 26 dalį). Be to, sutarčių su finansinėmis institucijomis nuostatos dėl informacijos teikimo nebuvo aiškios ir nebuvo pakankamai griežtos.

36

Veiklos stebėjimas buvo ribotas ir iki šiol nebuvo sistemingas. Remiantis ES derinimo mechanizmų platforma išorės bendradarbiavimo srityje yra rengiama stebėjimo sistema, kuri apims standartinius stebėjimui skirtus rodiklius.

37

Kaip ir kitų ES finansuojamų vystomųjų projektų atveju, Komisija atsitiktiniu būdu atrinko suderinto finansavimo projektus, kuriems bus taikomas į rezultatus orientuotas stebėjimas (ĮROS). Šią procedūrą sudarė trumpi, tiksliniai, vietoje atliekami išorės ekspertų įvertinimai remiantis nuoseklia metodika. Atliekant ĮROS vertinimus buvo išnagrinėti daugelis projekto įgyvendinimo aspektų remiantis penkiais kriterijais: svarbumu, efektyvumu, veiksmingumu, galimu poveikiu ir numatomu tvarumu. Tačiau atliekant vertinimus nebuvo specialiai nagrinėjama dotacijų pridėtinė vertė. Kalbant apie ĮROS rezultatus, nebuvo aišku, ar finansinė institucija arba ES delegacija turėjo imtis veiksmų dėl išvadų ir rekomendacijų. Tačiau pagal ITF remiamiems projektams ĮROS nebuvo taikoma.

Iki šiol nebuvo gauta visa numatyta dotacijų ir paskolų derinimo nauda

38

Audito Rūmai įvertino, kokiu mastu buvo gauta numatyta finansavimo derinimo nauda. Ši nauda apima papildomo ne dotacijų finansavimo pritraukimą, prisidėjimą prie politikos formulavimo, poveikio projektų įgyvendinimui ir valdymui darymą, paramos teikėjų koordinavimo gerinimą ir Europos vystomojo bendradarbiavimo paramos matomumo gerinimą (žr. 4 dalį).

Tik pusės tikrintų projektų atveju buvo parodyta, kad tam, kad būtų suteikta paskola, buvo būtina dotacija

39

Projektai, kurie gavo regioninių investicinių priemonių paramą, taip pat pritraukė reikšmingą finansavimą iš ne Europos finansinių institucijų ir naudos gavėjų. Audito Rūmų tikrintų projektų imtyje visos Europos finansinės institucijos finansavo 45 % visų investicijų išlaidų, iš kurių apie 20 % skyrė ne Europos finansinės institucijos ir 25 % suteikė naudos gavėjai iš nuosavų lėšų. Šių lėšų panaudojimas yra gera praktika, užtikrinanti kad naudos gavėjai prisiims atsakomybę už investicijas. Taigi finansavimą daugiausia teikė instituciniai vystomieji bankai, o privačiojo sektoriaus skolinimas iki šiol buvo nedidelis.

40

ITF teikė palūkanų subsidijas tam, kad finansinių institucijų paskola pagal TVF kriterijus taptų lengvatine (žr. 29 dalį). Taigi dotacija buvo būtina tam, kad būtų galima įvykdyti investiciją. 2013 m. pabaigoje šis tikslas buvo nustatytas 14 iš 71 projektų, kuriems buvo skirta ITF parama. Jie sudarė 217 milijonų eurų iš visos 494 milijonų eurų sumos, kurią skyrė ITF.

41

Pagal regionines investicines priemones taip pat buvo finansuojamas reikšmingas veiksmų skaičius ikiinvesticiniame etape. Tai daugiausia buvo tyrimai, pavyzdžiui, galimybių studijos, kurios yra reikalingos rengiant investicinį projektą ir kurioms finansinės institucijos paprastai teikia tik ribotus finansinius išteklius. Šie projektai sudarė 46 % tikrintų ITF projektų, 20 % tikrintų NIF projektų ir 70 % visų WBIF projektų²¹. Didelė šių tyrimų dalis veikiausiai sudarė ar sudarys pagrindą vykdyti tikruosius investicinius projektus ir todėl galima teigti, kad bent tam tikru mastu jie padėjo vykdyti paskola finansuojamą investiciją (žr. pavyzdį 5 langelyje).

  5 langelis

ITF projektas: Maputo oro uostas

ITF finansavo konsultavimo paslaugas Maputo (Mozambikas) tarptautinio oro uosto darbų parengiamajame etape. Planuojama investicija yra susijusi su kilimo takų, riedėjimo takų ir oro uosto antžeminio apšvietimo atnaujinimu. Konsultavimo paslaugos kainavo 0,6 milijono eurų ir apėmė projekto koncepcijos galimybių studiją ir pasirengimą konkurso procedūrai.

Gera techninės pagalbos praktika ikiinvesticiniame etape, leidžianti investicijų finansavimui suteikti svertą

Techninė pagalba sėkmingai padėjo parengti projektą. 52 milijonus eurų investicijų išlaidų paskolomis finansavo Europos finansinės institucijos. Statybos darbas prasidės 2014 m. antroje pusėje.

42

15 iš 30 Audito Rūmų tikrintų projektų atveju nebuvo įtikinamos analizės, parodančios, kad dotacija buvo būtina tam, kad būtų galima gauti paskolą (žr. IX priedą). Atsižvelgiant į konkrečius atvejus, buvo požymių, kad investicijos būtų įvykdytos ir be dotacijos:

a)vienu atveju dotacijos tikslas buvo padaryti paskolą lengvatine, tačiau šaliai naudos gavėjai nebebuvo taikomos TVF lengvatinio paskolų teikimo sąlygos;

b)dviem atvejais reikšmingą investicijų dalį tiesiogiai finansavo EPF. Todėl dotacija nebuvo būtina tam, kad finansinis paketas taptų lengvatiniu;

c)keturiais atvejais dotacija buvo nereikšminga palyginti su visomis investicijų išlaidomis ir dėl jos bendras projekto finansinis pelningumas reikšmingai nepadidėjo;

d)vienu atveju projektas buvo finansiniu požiūriu perspektyvus net ir be dotacijos;

e)vienu atveju vyriausybė buvo tvirtai įsipareigojusi įvykdyti daug visuomenės dėmesio pritraukusias aplinkosauginę naudą duodančias investicijas, nepaisant to, kad jų finansinis pelningumas buvo labai mažas. Dotacija nebuvo būtina tam, kad vyriausybė įsipareigotų padengti galimus nuostolius ateityje.

f)penkiais atvejais dotacija buvo iš esmės reikalinga tam, kad finansinės institucijos galėtų pasiūlyti finansinį paketą, kurį galėtų lengviau priimti šalių naudos gavėjų vyriausybės, pavyzdžiui, konkrečių projektų atveju pasiūlydamos tas pačias sąlygas kaip kitų finansuotojų pasiūlymuose;

g)vienas atvejis buvo susijęs su papriemonės, skirtos teikti kreditavimo sąlygų gerinimo paramą, įsteigimu; Papriemonę sudarė du vienodi produktai, kurių vienas galėjo būti sėkmingai taikomas be dotacijos finansavimo.

Galimybė Komisijai prisidėti prie politikos formulavimo ir daryti poveikį projektų įgyvendinimui ir valdymui nebuvo visiškai išnaudota

43

Regioninių investicinių priemonių dotacijos dažnai daro teigiamą poveikį projektų įgyvendinimui ir valdymui (žr. 3 dalį). Audito Rūmų tikrintų 30 projektų atveju tai buvo pasiekta įvairiais būdais priklausomai nuo projekto:

a)11 atvejų dotacija leido įtraukti projektų komponentų, kurie kitu atveju veikiausiai nebūtų finansuoti. Tokių komponentų pavyzdžiai buvo naudos davusi techninė pagalba ir išskirtinis dėmesys skurstančiųjų poreikiams vykdant projektą (žr. pavyzdį 6 langelyje).

b)trimis atvejais Komisija buvo tiesiogiai susijusi su projekto įgyvendinimu, nes ji pateikė projekto pasiūlymą, finansavo galimybių studiją ir/arba bendrai finansavo projektą tiesioginiu įnašu;

c)dviem atvejais suteikiant dotaciją buvo finansuotos galimybių studijos, kurios buvo svarbus veiksnys sprendžiant dėl investicinių projektų pobūdžio ir apimties;

d)vienu atveju dotacija sudarė galimybę reikšmingai išplėsti projekto apimtį.

  6 langelis

ITF projektas: Viktorijos ežero vanduo ir sanitarija. Kampalos vandens sistema

Projektas buvo susijęs su nacionalinės vandens ir kanalizacijos korporacijos Kampaloje (Uganda) finansinio ir darbinio pajėgumo gerinimu. Jo tikslas buvo padidinti vandens tiekimo paslaugų patikimumą ir prieigą prie jų Kampalos ir jos apylinkių gyventojams. Bendros projekto išlaidos sudarė 212 milijonų eurų. ITF finansavo 8 milijonų eurų vertės techninę pagalbą, skirtą projektų rengimui, ir 14 milijonų eurų palūkanų normos subsidiją, kuri užtikrino 35 % lengvatinių paskolų lygį, kurio reikalauja TVF.

Gera praktika, kai daromas poveikis projekto įgyvendinimui

Dotacija leido gauti socialinę naudą dėl vykdant projektą skiriamo išskirtinio dėmesio skurstančiųjų poreikiams. Konkrečiai projektai pagerino geriamo vandens tiekimą ir pagrindines sanitarijos priemones skurdesnėse vietovėse aplink Kampalą. Dotacijos nauda galutiniams naudos gavėjams pasireiškė tiekiant vandenį skurdžiausiems namų ūkiams sumažintais tarifais. Be dotacijos paramos, vykdant projektą daugiausia dėmesio būtų skirta turtingesnėms vietovėms.

44

Tačiau kitų 13 Audito Rūmų tikrintų projektų atveju nebuvo įrodymų, kad regioninių investicinių priemonių įnašai darė poveikį projektų įgyvendinimui.

45

Iš visų Audito Rūmų tikrintų projektų buvo 10 atvejų, kai dotacija taip pat darė teigiamą poveikį šalies naudos gavėjos politikai susijusiame sektoriuje. Dauguma šių atvejų dotacija sustiprino sektoriuje, kuriame buvo vykdomas projektas, jau vykstantį politinį dialogą su Komisija. Sąlygos vykti politiniam dialogui buvo geresnės tuomet, kai dotacija iš tikrųjų pritraukė papildomą finansavimą (žr. 42 dalį).

46

20 kitų projektų atveju nebuvo įrodymų, kad dotacijos padarė didesnį poveikį politikai sektoriuje, kuriame buvo teikiama parama. Finansinė institucija, nustatinėdama savo paskolų sąlygas, dauguma atvejų jas tiesiogiai susiejo su projekto įgyvendinimu. Komisija nevykdė stebėjimo ir atitikties vertinimo ir dauguma atvejų nereikalavo, kad pagal regionines investicines priemones teikiamoms dotacijoms būtų taikomos sąlygos, susijusios su atitinkamų sektorių politika.

Finansavimo derinimas pagerino paramos teikėjų koordinavimą, bet ES finansavimo matomumas iki šiol buvo ribotas

Paramos teikėjų koordinavimas

47

Regioninės investicinės priemonės skatina vystymosi partnerių koordinavimą sudarydamos pagrindą finansinėms institucijoms susitikti ir aptarti savo investicijų planus ir koordinuoti savo veiksmus, kurie neapsiriboja tik pačiais projektais. Tai yra gera praktika vystymosi srityje, atitinkanti Paryžiaus deklaracijos principus²².

48

Iš 38 ITF ir 73 NIF investicinių projektų²³, kuriems vykdomosios tarybos skyrė dotacijas iki 2013 m., atitinkamai 26 ir 52 projektai gavo paskolas iš daugiau nei vieno šaltinio.

49

Taikant derinimo mechanizmus buvo galima finansuoti didelius projektus, nes jie leido atskiruose projektuose sujungti finansavimo šaltinius. 2013 m. pabaigoje ITF ir NIF skyrė paramą atitinkamai 22 ir 26 investiciniams projektams, kurie gavo paskolų, kurių bendra suma sudarė daugiau kaip 100 milijonų eurų. Tokius projektus būtų sudėtinga finansuoti vienai finansinei institucijai.

50

Trijų Europos finansinių institucijų įsteigta tarpusavio pasitikėjimo iniciatyva dar labiau pagerino bendradarbiavimą ir koordinavimą. MRI yra 2009 m. AFD, EIB ir KfW įdiegta oficiali struktūra, siekiant padidinti vystomųjų projektų bendrojo finansavimo veiksmingumą. Jos pagrindiniai bruožai yra daugumos užduočių vykdymo įgaliojimas operacijos vadovaujančiam finansininkui ir procedūrų tarpusavio pripažinimas. Tai sumažina operacijų kaštus naudos gavėjui, o tai atitinka pagalbos veiksmingumo principus. Tačiau kiekviena finansinė institucija išlieka atsakinga už sprendimus ir sutarčių sudarymą.

ES finansavimo matomumas

51

Regioninių investicinių priemonių reglamentavimo sistemoje yra nustatytos bendros matomumo taisyklės²⁴. Pagrindinis principas yra tai, kad vadovaujantis finansininkas užtikrina ES matomumą, kuris negali būti mažesnis už jų pačių matomumą. Su atskirais projektais susijusiose sutartinėse nuostatose paprastai taip pat reikalaujamas pakankamas matomumas²⁵, tačiau jose nenustatytos konkrečios taisyklės arba nurodymai. Audito Rūmų atskirų projektų tikrinimas ir ES delegacijų apklausa parodė, kad finansinės institucijos suderinto finansavimo projektuose ES dotacijoms suteikė tik ribotą matomumą. Tą nulėmė keletas priežasčių:

a)sutartiniuose aktuose nėra nustatytos aiškios ir konkrečios taisyklės arba nurodymai finansinėms institucijoms dėl matomumo;

b)išskyrus ES išorės veiksmų komunikacijos ir matomumo vadovą, kuris buvo parengtas Komisijos vykdomiems projektams, šiuo metu nėra konkrečių taisyklių arba gairių, pritaikytų prie finansavimo derinimo ypatumų;

c)išskyrus keletą atvejų, matomumas nėra nustatytas biudžetuose;

d)ataskaitų apie ES matomumui skirtus veiksmus teikti nėra privaloma.

52

Komisija šiuo metu gerina savo veiksmus, siekdama pagerinti ES matomumą vykdant suderinto finansavimo projektus. Paskutinėje paraiškos dėl dotacijos formos redakcijoje turi būti aprašyti planuojami komunikacijos ir matomumo veiksmai. Be to, kai kuriais atvejais Komisija reikalavo, kad finansinės institucijos parengtų komunikacijos planą, o tai yra gera praktika. Nors trūksta aiškių gairių, kai kurios ES delegacijos ėmėsi iniciatyvos padėti reklamuoti regioninių investicinių priemonių dotacijas.

132012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

14Buvo įtraukta nauja VIII antraštinė dalis „Finansiniai instrumentai“.

15Praktinės gairės, kurios padėjo šalims partnerėms suprasti su WBIF projektų paraiškomis ir teikimu susijusius reikalavimus, buvo taikomos nuo 2012 m.

16EuropeAid valdomų geografinių investicinių priemonių „standartinė projektų teikimo forma“, WBIF „dotacijų projektams paraiškos forma“ ir ITF „aprašymo lapas“.

17Informacijos, kuri yra būtina atlikti šį apskaičiavimą, apie kitas regionines investicines priemones nebuvo.

18Nors yra galimybė finansinėms institucijoms pareikalauti iš vykdomųjų komitetų taikyti vadinamąją „patvirtinta iš principo“ procedūrą.

19Kaip Audito Rūmai jau yra pažymėję specialiosios ataskaitos Nr. 3/99 dėl Komisijos vykdomo palūkanų subsidijų valdymo ir kontrolės 3.2 dalyje (OL C 217, 1999 7 29, p. 1).

20Išskyrus geoterminės rizikos mažinimo priemonę.

21Jos sudarė 18 % ITF įsipareigotų sumų, 10 % NIF įsipareigotų sumų ir 35 % WBIF įsipareigotų sumų.

22Paryžiaus deklaracijoje (2005 m.) yra nustatyti šie principai, siekiant padidinti pagalbos veiksmingumą: atsakomybė, suderinimas, rezultatai ir bendra atskaitomybė.

23Neatsižvelgiant į 33 ITF ir 18 NIF ikiinvesticinių projektų (žr. 41 dalį).

24Pavyzdžiui, susitarimo, nustatančio ITF įgyvendinimo taisykles, 10 straipsnyje ir finansinių institucijų ir Komisijos NIF bendrojo susitarimo 13 dalyje.

25NIF tipo priemonių atveju visuose susitarimuose dėl įnašų yra sąlyga, pagal kurią finansinė institucija turi aiškiai nurodyti, kad paramą pagal NIF teikia Europos Sąjunga.

Išvados ir rekomendacijos

Išvados

53

Audito Rūmai daro išvadą, kad regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimas su finansinių institucijų paskolomis siekiant remti ES išorės politiką iš esmės buvo veiksmingas. Regioninės investicinės priemonės buvo įgyvendintos tinkamai, bet dėl Komisijos valdymo trūkumų jų derinimas nedavė tiek naudos, kiek galėjo.

54

Kartu su valstybėmis narėmis Komisija sėkmingai įdiegė regionines investicines priemones ir jų bendras įgyvendinimas yra tinkamas. Buvo pritraukta daug Europos finansinių institucijų, kurios nustatė pakankamai projektų tam, kad būtų galima panaudoti turimą finansavimą. Audituoti projektai prisidėjo tenkinant susijusių regionų ir šalių vystymosi poreikius. Nors dotacijų tipai buvo tinkami, Komisijos paraiškų dėl dotacijų peržiūra buvo paremta nepakankama informacija ir nebuvo pakankamai atsižvelgiama į dotacijų pridėtinę vertę. Patvirtinus dotacijas, avansinės išmokos buvo nepagrįstai didelės, o Komisijos stebėjimas neužtikrino, kad visais atvejais būtų pasiekta dotacijų pridėtinė vertė.

55

Regioninės investicinės priemonės palengvino vystymosi partnerių koordinavimą įvairiais lygmenimis, o tai leido finansuoti projektus, kurie būtų per dideli finansuoti vienam paramos teikėjui ar finansinei institucijai. Tačiau dar nebuvo visiškai išnaudoti kiti galimi dotacijų ir paskolų derinimo privalumai. Puse atvejų finansavimo derinimas leido gauti paskolas jas padarant lengvatinėmis, remiantis TVF reikalavimais. Tačiau kita puse atvejų nebuvo įtikinamos analizės, kuri parodytų, kad dotacija buvo būtina tam, kad finansinės institucijos suteiktų paskolą. Be to, Komisija nevisiškai pasinaudojo galimybe daryti teigiamą poveikį projektų įgyvendinimui arba platesnį poveikį sektorių politikai. Iki šiol ES paramos matomumas buvo ribotas, nors Komisija ėmėsi keisti šią padėtį.

Rekomendacijos

56

Įgijusi septynerių metų regioninių investicinių priemonių taikymo patirtį, Komisija siekia gerinti jų koncepciją ir veiklą, pavyzdžiui, rengdama gaires ir dalyvaudama finansavimo derinimo išorės bendradarbiavimo srityje ES platformoje. Vykstant šiam procesui Audito Rūmai ragina Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas.

57

Komisija turėtų užtikrinti, kad teikiant ES dotacijas būtų remiamasi dotacijų sukuriamos pridėtinės vertės ES vystymosi, kaimynystės ir plėtros tikslų atžvilgiu dokumentuotu įvertinimu. Šiuo tikslu Komisija turėtų:

a)užtikrinti, kad būtų priimtos ir įgyvendintos tinkamos gairės, siekiant valdyti Komisijos dalyvavimą visais patvirtinimo ir tolesnės priežiūros proceso etapais;

b)imtis aktyvesnio vaidmens, visų pirma ES delegacijų lygmeniu, nustatant ir atrenkant projektus;

c)užtikrinti, kad vykdomosios tarybos galutiniam tvirtinimui pateiktos paraiškos dėl dotacijų būtų susijusios tik su gerai apgalvotais projektais ir jose būtų pateikta išsami informacija. Konkrečiai paraiškose dėl dotacijų turėtų būti detalizuotas dotacijų poreikis ir pridėtinė vertė ir paaiškinta, kaip buvo nustatytos jų sumos;

d)sutrumpinti tvirtinimo proceso vidutinę trukmę peržiūrėjusi poreikį sistemingai atlikti išankstinius tvirtinimus.

58

Komisija turėtų atlikti mokėjimą tik tuomet, kai naudos gavėjui lėšos yra iš tikrųjų reikalingos.

59

Komisija turėtų pagerinti jos vykdomą ES dotacijų įgyvendinimo stebėjimą. Šiuo tikslu Komisija turėtų:

a)įgyvendinti rezultatų matavimo sistemą, kuri apimtų ES dotacijų poveikio stebėjimui skirtus rodiklius;

b)pateikti aiškius nurodymus ES delegacijoms dėl jų vaidmens stebint ES paramą suderinto finansavimo projektams;

c)įtraukti ITF į ĮROS procesą ir pritaikyti ĮROS metodiką prie finansavimo derinimo ypatumų.

60

Komisija turėtų padidinti savo pastangas užtikrinant, kad būtų įgyvendintas tinkamas ES finansavimo matomumas, nustatydama aiškius matomumo reikalavimus finansinėms institucijoms ir pareikalaudama, kad ES delegacijos prisidėtų prie matomumo veiksmų.

Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2014 m. liepos 8 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Priedai

I priedas

Pasaulio regioninių investicinių priemonių aprėptis

Šaltinis: Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.

II priedas

Komisijos skirtos, įsipareigotos pagal sutartis ir sumokėtos sumos pagal regionines investicines priemones 2013 12 31

(milijonai eurų)

| Skirta | Įsipareigota pagal sutartis | Sumokėta
ITF | 638 | 638 | 459
WBIF | 274 | 260 | 214
NIF¹ | 789 | 477 | 422
LAIF¹ | 179 | 160 | 78
IFCA | 86 | 66 | 22
AIF | 60 | 34 | 9
CIF | 70 | 2 | 1
IFP | 10 | - | -
Iš viso | 2 106 | 1 637 | 1 205

1Tai neapima 2011 m. klimato kaitos priemonei skirtų papildomų 17 milijonų eurų, kurie pasiskirsto tarp NIF ir LAIF.

Šaltinis: Europos Komisija.

III priedas

Patvirtintų projektų skaičius pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. laikotarpiu

| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso
ITF | 4 | 4 | 9 | 13 | 13 | 11 | 15 | 69
WBIF | - | 18 | 47 | 16 | 42 | 31 | 24 | 178
NIF | - | 14 | 13 | 15 | 15 | 18 | 17 | 92
LAIF | - | - | - | 5 | 3 | 12 | 5 | 25
IFCA | - | - | - | 1 | 3 | 3 | 4 | 11
AIF | - | - | - | - | - | 3 | 5 | 8
CIF | - | - | - | - | - | - | 4 | 4
Iš viso | 4 | 36 | 69 | 50 | 76 | 78 | 74 | 387

Šaltinis: Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.

IV priedas

Įnašai 387 projektams, patvirtintiems pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. laikotarpiu

(milijonai eurų)

|  | ITF¹ | WBIF | NIF | LAIF | IFCA | AIF | CIF | Iš viso
DOTACIJOS
Investicinė priemonė | Komisija | 383 | 226 | 696 | 190 | 64 | 36 | 35 | 1 630
Kiti paramos teikėjai | 114 | - | - | - | - | - | - | 114
Nacionalinės/regioninės orientacinės programos | 80 | - | 200 | - | - | - | - | 280
Kiti paramos teikėjai | 185 | 76 | 57 | - | - | - | - | 318
Iš viso dotacijų | 762 | 302 | 953 | 190 | 64 | 36 | 35 | 2 342
PASKOLOS
ES | Daugiašalis | 1 237 | 2 360 | 7 095 | 209 | 312 | 110 | - | 11 323
Dvišalis | 1 127 | 360 | 2 531 | 1 992 | 5 | 248 | 37 | 6 300
Ne ES | Regioninis | 1 174 | - | - | 2 314 | - | - | 30 | 3 518
Daugiašalis | 826 | - | - | - | - | - | - | 826
Dvišalis | 185 | - | - | - | - | - | - | 185
Iš viso paskolų | 4 549 | 2 720 | 9 626 | 4 515 | 317 | 358 | 67 | 22 152

1ITF Komisijos ir kitų donorų įnašai, apskaičiuoti proporcingai į fondą atliktiems mokėjimams.

Šaltinis: Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.

V priedas

Finansinių institucijų paskolos pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. laikotarpiu

(milijonai eurų)

| EIB | EBRD | AFD | KfW | Kitos finansinės institucijos | Iš viso
ITF | 1 237 | - | 881 | 246 | - | 2 364
WBIF | 1 760 | 600 | 200 | 160 | - | 2 720
NIF | 4 498 | 2 588 | 1 100 | 1 429 | 11 | 9 626
LAIF | 209 | - | 823 | 772 | 397 | 2 201
IFCA | 170 | 142 | - | 4 | 1 | 317
AIF | 110 | - | 203 | 45 | - | 358
CIF | - | - | 37 | - | - | 37
Iš viso | 7 984 | 3 330 | 3 244 | 2 656 | 409 | 17 623

Šaltinis: Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.

VI priedas

Tikrintų 15 ITF projektų imtis

Šaltinis: Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.

VII priedas

Tikrintų 15 NIF projektų imtis

Šaltinis: Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.

VIII priedas

Papriemonių steigimui skirtų projektų audito imtis

Priemonė
Antraštinė dalis
Instrumentas
Dotacijos suma
(milijonai eurų)
Šalis / Regionas
Vadovaujanti finansinė institucija
Kiti išorės finansavimo šaltiniai

ITF
Afrikos energetikos garantijų fondas
Techninė pagalba
1
Regioninis
EIB
-

ITF
Afrikos tvariosios energetikos priemonė
Techninė pagalba/Dotacija
8
Regioninis
EIB
-

ITF
Geoterminės rizikos mažinimo priemonė
Dotacija
30
Ruanda, Etiopija, Kenija, Uganda, Tanzanija, Burundis
KfW
-

NIF
MVĮ garantijų priemonė
Dotacija
24
Jordanija, Libanas, Egiptas, Tunisas, Marokas
EIB
AFD, WB, OFID

NIF
MVĮ finansinė priemonė
Techninė pagalba/Dotacija
15
Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldavija, Ukraina, Baltarusija
ERPB
EIB, KfW

NIF
MENA fondas labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms
Techninė pagalba/Dotacija
10
Regioninis
KfW
-

IFCA
Kirgizstano tvarios efektyvios energetikos finansavimo priemonė
Techninė pagalba/Dotacija
7
Kirgizija
ERPB
-

IFCA
MVĮ Vidurio Azijos finansinė priemonė
Techninė pagalba/Dotacija
11
Regioninis
ERPB
-

IX priedas

42 dalyje nurodyti projektai

Priemonė
Projekto pavadinimas
Instrumentas
Dotacijos suma
(milijonai eurų)
Šalis / Regionas
Vadovaujanti finansinė institucija

ITF
Elektros jungtis
Palūkanų normos subsidija
13
Dramblio Kaulo Krantas, Siera Leonė, Liberija, Gvinėja
EIB

ITF
Kaprivio jungtis
Palūkanų normos subsidija
15
Zambija, Namibija, Pietų Afrika
EIB

ITF
Didžiojo Rytų kelio atnaujinimas
Palūkanų normos subsidija
25
Zambija, Malavis, Mozambikas
EIB

ITF
Rytų Afrikos transporto koridorius
Palūkanų normos subsidija
17
Tanzanija, Kenija, Uganda, Ruanda, Burundis, Kongo Demokratinė Respublika
EIB

ITF
Iteži Težis
Palūkanų normos subsidija
18
Zambija
EIB

NIF
Vandens ir nuotekų paslaugų gerinimo programa
Dotacija
5
Egiptas
KfW

NIF
Rabato tramvajus
Techninė pagalba
5
Marokas
AFD

NIF
Tuniso greitųjų traukinių geležinkelių tinko 2 etapas
Dotacija
28
Tunisas
AFD

NIF
Vandens infrastruktūros modernizavimas II
Techninė pagalba/Dotacija
8
Gruzija
EIB

NIF
MVĮ finansinė priemonė
Techninė pagalba/Dotacija
15
Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldavija, Ukraina, Baltarusija
ERPB

NIF
Elektros perdavimas
Techninė pagalba/Dotacija
16
Egiptas
EIB

NIF
Rytų–Vakarų greitkelis
Dotacija
20
Gruzija
EIB

NIF
Uarzazato saulės energijos elektrinė
Dotacija
30
Marokas
EIB

NIF
Geriamo vandens efektyvumo programa
Techninė pagalba/Dotacija
7
Marokas
KfW

NIF
3 Kairo metro linijos III etapas
Techninė pagalba/Dotacija
40
Egiptas
AFD

Komisijos atsakymas

Santrauka

I

Komisija palankiai vertina šią specialiąją ataskaitą ir rekomendacijas, kurios dar labiau pagerins derinimo priemonių, kurios yra vystomojo bendradarbiavimo finansavimo inovacinis metodas, valdymą.

ES šalių partnerių investiciniai poreikiai yra dideli. Vyriausybės ir paramos teikėjų lėšų toli gražu nepakanka, kad šie poreikiai būtų patenkinti. Siekdamos skatinti ekonomikos augimą, kuris yra skurdo mažinimo prielaida, šalys turi pritraukti papildomą viešojo ir privačiojo sektoriaus finansavimą.

Pokyčių darbotvarkėje vienais pagrindinių ES išorės bendradarbiavimo prioritetų laikomi parama integraciniam augimui ir darbo vietų kūrimas. Šiomis aplinkybėmis derinimas laikomas svarbia priemone, padedančia pritraukti papildomus išteklius ir padidinti ES pagalbos poveikį.

Kadangi ES dotacijos užpildo investicinių projektų finansavimo spragas ir apskritai dažnai sudaro sąlygas įgyvendinti projektus, jos gali pritraukti didesnį papildomą finansavimą nei vien tik finansinių institucijų paskolas. Be to, viešosios finansinės institucijos, tiesiogiai dalyvaujančios derinimo veiksmuose, taip pat neapsiriboja vien tik paskolų teikimu ir teikia kitokių formų finansavimą – pavyzdžiui, paprastąsias akcijas arba subordinuotąsias skolas.

IV

Už teigiamai ataskaitoje įvertintų priemonių struktūrą atsako Komisija. Projektai valdomi bendradarbiaujant. Komisija administruoja priemones, o vystymosi finansavimo institucijos yra atsakingos už kasdienį projektų valdymą. Jos įgyvendina joms patikėtus su biudžetu susijusius uždavinius, laikydamosi Finansiniame reglamente nustatytų netiesioginio valdymo būdo taisyklių.

Komisija parengė šią struktūrą, visapusiškai atsižvelgdama į potencialią priemonių naudą, ir laikosi nuomonės, kad ji buvo valdoma tinkamai.

Komisija mano, kad siekiant potencialios naudos, reikėtų atsižvelgti į dotacijų pobūdį (pvz. techninė pagalba), ir į projektų įgyvendinimo rezultatus.

VI

Komisija laikosi nuomonės, kad tvirtinimo procedūra buvo išsami: visos susijusios suinteresuotosios šalys dalyvauja tinkamai, o Komisija konsultacijų procesą pritaiko prie projektų ypatumų. Sprendimo priėmimo procese pateikta pakankamai informacijos ir ji buvo išsami.

Pridėtinė vertė užtikrinama visais atvejais. Projektai teikiami kompetentingai veiklos tarybai tik tada, kai yra išaiškintos visos projekto sudedamosios dalys ir projekto pridėtinė vertė yra akivaizdi.

Avansinių mokėjimų tvarka peržiūrima naujuose sutarčių dėl finansinių priemonių modeliuose.

VII

Komisija mano, kad finansavimo pagrindimas buvo aiškus visais atvejais. Šie atvejai yra apibūdinti šios ataskaitos 42 dalyje, ir buvo tinkamai apginti ir pagrįsti Komisijos. Žr. Komisijos atsakymą į 42 dalies a–g punktų pastabas.

Visais atvejais priemonių prioritetai buvo suderinti su kiekvienam regionui atskirai taikoma ES sektorių politika (aiškiai nurodyti atitinkamo regiono strateginėse gairėse).

Nepaisant to, Komisija ieškos būdų, kaip pasiekti didesnį poveikį sektoriaus politikai, taip pat, kaip padidinti ES paramos matomumą.

VIII

Komisija pažymi, kad Audito Rūmų rekomendacijos yra visiškai suderintos su Komisijos 2013 m. pabaigoje pradėta priemonių reforma, kurios tvirtinimas dabar pradedamas.

Įvadas

1 langelis

TVF nebereikalauja, kad paskolos lengvatų suteikimo reikalavimai būtų nustatomi kiekvienai paskolai atskirai – vietoj to nustatomas bendras vidutinis lengvatos tarifas visiems skolinimosi atvejams. Vadinasi, šis mechanistinis metodas ateityje nebus taikomas automatiškai.

08

Dabar Komisija svarsto padaryti pakeitimus, susijusius su ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondu (ITF), kad jį būtų galima valdyti taip pat, kaip ir kitas 6 regionines priemones: visiems taikyti vienodas taisykles ir taip padidinti proceso skaidrumą ir nuspėjamumą visiems partneriams, užtikrinant vienodas teises visoms valstybėms narėms veiklos tarybose. Be to, valstybių narių derinimo tikslais skirtos specialios lėšos vis dar gali būti valdomos EIB, jei jos to pageidauja.

12

Komisija aktyviai skatina daugiau valstybių narių agentūrų dalyvauti įgyvendinant priemones, siekdama užtikrinti lygias galimybes ir aktyvesnius gerosios patirties mainus.

Pastabos

16

Komisija mano, kad regioninių investicinių priemonių įgyvendinimas buvo valdomas tinkamai.

Už teigiamai ataskaitoje įvertintų priemonių struktūrą atsako Komisija. Projektai valdomi bendradarbiaujant. Komisija administruoja priemones, o vystymosi finansavimo institucijos yra atsakingos už kasdienį projektų valdymą. Jos įgyvendina joms patikėtus su biudžetu susijusius uždavinius, laikydamosi Finansiniame reglamente nustatytų netiesioginio valdymo būdo taisyklių.

Komisija parengė šią struktūrą, visapusiškai atsižvelgdama į potencialią priemonių naudą.

18

Komisija sprendžia ITF valdymo klausimą ir Audito Rūmų nustatytus apribojimus, konkrečiai, regioninėms programoms taikomus apribojimus (pvz., leidimą dalyvauti nacionalinėse programose, balsavimo teisių skirtinguose sektoriuose suvienodinimą, Komisijos vykdomą valdymą).

20

Nustatyti projektai yra įvairių suinteresuotųjų šalių, įskaitant šalis partneres ar susijusias regionines organizacijas, Komisiją ir ES delegacijas, kitus paramos teikėjus, finansines institucijas ir kai kuriais atvejais privataus sektoriaus, taip pat pilietinės visuomenės atstovus, sąveikos ir diskusijų rezultatas.

Projektų nustatymas yra pagrįstas programavimo procesu ir Komisijos, EIVT ir šalių partnerių patvirtintais politikos prioritetais. Projektų nustatymas toliau vyksta remiantis strateginėje taryboje ir (arba) valdymo komitete vykdomomis strateginėmis diskusijomis dėl kiekvienos derinimo priemonės, taip pat diskusijomis dėl patvirtintų projektų portfelio analizės ir projektų kanalo.

Sistemingai imtis iniciatyvos nėra Komisijos savaiminis veiklos tikslas. Komisija labiau siekia padidinti efektyvumą, pasidalyti darbu projektų nustatymo procese ir pasinaudoti visų suinteresuotųjų šalių veiklos privalumais. Šie veiksmai bus dar labiau supaprastinti derinimo priemonių reformos tvirtinimo etape.

21

Komisija numato peržiūrėti Afrikos regionui skirtų priemonių struktūrą. Žr. Komisijos atsakymą į 18 dalies pastabas.

Bendras Komisijos atsakymas į 22–31 dalių pastabas

22

Dėl to, kad priemonės yra lankstaus pobūdžio ir apima daug sektorių, visų projektų pridėtinės vertės bendro rodiklio nustatymo procesas yra neišvengiamai sudėtingas ir beveik neįmanomas.

Dotacijos pridėtinė vertė yra visada vertinama, ir šis vertinimas laikui bėgant sugriežtėjo, visų pirma, ES platformos atliekamų darbų kontekste.

23

Komisija mano, kad jai buvo pateikti duomenys, kurie buvo reikalingi įvairiais projektų tvirtinimo etapais (išankstiniame ir galutiniame). Išankstiniame tvirtinimo etape nurodyti finansiniai duomenys gali keistis. Tačiau ši informacija yra vertinama galutiniame tvirtinimo etape.

Be to, dėl ekonominių svyravimų tam tikros paskolos sąlygos gali keistis laikotarpiu nuo prašymo pateikimo iki galutinio patvirtinimo. Todėl finansinės institucijos derybas dėl tikslių savo paskolos sąlygų (palūkanų normos, grąžinimo termino, ir t. t.) gali užbaigti po to, kai priemonės taryba pateikia savo patvirtinimą.

Finansininkai atsakingi už tai, kad būtini skaičiavimai būtų atlikti laikantis tarptautinių standartų, išsamaus patikrinimo principo ir taikant metodus, sutartus atsižvelgiant į bendradarbiavimą ir veiksmingą darbo pasidalijimą.

Išsamų projekto vertinimą atlieka specializuotos finansinių institucijų grupės, laikydamosi išsamaus patikrinimo principų.

Europos vadovaujantis finansininkas visų pirma atlieka pagrindinius tyrimus, su kuriais galima susipažinti, jei iškyla klausimų dėl projektų tinkamumo, arba jei prašoma papildomos informacijos be tos„kuri pateikta paraiškoje.

Komisija nemano, kad finansininkai tyrimus turėtų atlikti sistemingai, nes tai daugeliu atvejų tik padidintų administracinę naštą, o realios pridėtinės vertės nesuteiktų.

24

Komisija pabrėžia, kad ES įnašai patvirtinami tik tada, kai gaunama reikalinga informacija, pagrindžianti atitikimą pagrindiniams reikalavimams, nustatytiems strateginėse gairėse.

Visa informacija, reikalinga priimant sprendimą, buvo pateikta ir ja buvo pasinaudota priimant sprendimą. Pagal Finansinį reglamentą ir netiesioginio valdymo principą Komisija gali remtis patikėto subjekto darbu, atliktu laikantis reikalaujamo stropumo ir darbo pasidalijimo principų, kurie yra mūsų bendradarbiavimo su finansinėmis institucijomis pagrindas.

Patvirtinimui atrenkami tik pakankamai brandūs projektai. Vėliau vis dar galima atlikti galimybių studijas, kuriomis siekiama dar labiau sutvirtinti projekto struktūrą, atsižvelgiant į gavėjų poreikius, ir atitinkamai pagerinti projekto kokybę.

2 langelis

Kaip užfiksuota ITF vykdomojo komiteto 9-ojo posėdžio protokole, papildoma informacija apie šį projektą buvo pateikta komiteto nariams remiantis jų išankstiniu prašymu.

Projektas buvo patvirtintas 2009 m. Nuo tada dotacijos paraiškos forma buvo reikšmingai pagerinta, siekiant papildyti finansinių institucijų teikiamą informaciją.

25

Visi pagal priemones finansuojami projektai yra analizuojami ekonominiu ir skolos tvarumo požiūriu. Vienas iš pagrindinių Komisijos ir finansininkų tikslų yra išlaikyti numatytas investicijas ir jų ilgalaikį tvarumą bei poveikį vystymuisi.

Vis dėlto neįmanoma nustatyti vienodų kriterijų, kaip antai minimalios ribos, kad būtų galima įvertinti ekonominį gyvybingumą. Darbo grupė dėl dotacijų papildomumo taikant derinimo mechanizmus 2009 m. padarė išvadą, kad dėl paties derinimo operacijų pobūdžio vertinant reikalingos paramos sumą, formą ir pobūdį reikia atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį. Šis metodas buvo patvirtintas, kaip matyti iš ES išorės bendradarbiavimo derinimo platformos (ESIBD) pastaruoju metu atliekamo darbo.

Atliekant išsamų patikrinimą, visada vertinama projektų vidinė ekonominės grąžos norma (VEGN). Dotacijų skyrimo sprendimai priimami remiantis projektų ekonomine ir finansine analize, taip pat numatoma socialine nauda (įperkamumas, poveikis sveikatai, socialinė padėtis).

Ši ataskaita grindžiama informacija, pateikta dotacijos paraiškų formoje, taip pat papildoma informacija, pateikta įvairių Komisijos tarnybų ir jų delegacijų, finansinių institucijų ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių prieš techninius posėdžius, jų metu ir po jų.

Lengvatos, skolos tvarumas, dotacijos suma ir ekonominis gyvybingumas – visa tai yra pagrindiniai finansinių institucijų ir Komisijos atliekamos analizės elementai.

26

Dotacijos tinkamumo peržiūroje Komisija kviečia dalyvauti Sąjungos delegacijas, ir prireikus su jomis konsultuojasi atrankos procese.

96 % atsakymus pateikusių delegacijų pareiškė, kad jos dalyvauja atrankos procese. Mažiau (59 %) dalyvauja pradiniame nustatymo etape, kuris yra bendro atrankos proceso dalis.

Komisija stengiasi dar labiau įtraukti Sąjungos delegacijas į derinimo operacijų rengimą ir tolesnę priežiūrą. Tai yra būtina norint užtikrinti ES veiksmų nuoseklumą, padidinti ES matomumą ir sustiprinti ES svarbą politiniame dialoge.

27

Skaičiavimų pradžios data neturėtų būti projekto perdavimo į kanalą diena. Kanalas yra tik preliminari potencialių projektų, kurie yra labai skirtingai išplėtoti ir skirtingos brandos, nustatymo vieta.

Komisija laikosi požiūrio, kad tinkamiausias rodiklis yra laikas, praėjęs nuo tada, kai projektą patvirtino techninė taryba iki tada, kai galutinio projekto patvirtinimo metu jį priėmė veiklos taryba.

Tai reiškia, kad LAIF projektams šis laikas yra 4 mėnesiai, CIF – 3 mėnesiai, NIF – 6½ mėnesio, AIF – 5½ mėnesio ir apie 4 mėnesiai IFCA. Šis laikotarpis atrodo pagrįstas, atsižvelgiant į derinimo projektų techninį sudėtingumą ir galimą dalyvaujančių partnerių skaičių.

Kadangi iki šiol negauta įrodymų, jog koks nors atitinkamas projektas nebuvo įgyvendintas dėl patvirtinimo procedūros vėlavimo, tai reiškia, kad procedūra yra tinkamos trukmės. Priešingai, patvirtinimo procesas yra pakankamai lankstus, kad būtų galima atsižvelgti į partnerių poreikius ir prireikus pagreitinti procesą.

29

Komisija norėtų paaiškinti, kad gali reikėti pasiekti TVF lengvatinių paskolų lygį, tačiau to gali nepakakti, atsižvelgiant į su konkrečiu projektu susijusias problemas. 35 % ribos pasiekimas gali būti laikoma pirma būtina sąlyga, kad gavėjas priimtų finansavimo paketą, atsižvelgdamas į TVF apribojimus. Tačiau tai nėra savaime pakankama sąlyga. Kai kurių projektų atveju gali reikėti, kad finansavimo pakete dotacijos elementas sudarytų daugiau nei 35 %, nesukeliant abejonių dėl to, kad projektai turi didelį poveikį vystymuisi.

30

Prašomos dotacijos sumos pagrindimas gali labai skirtis priklausomai nuo konkrečios rinkos kliūties, kurią norima pašalinti, tikslinės grupės prieinamumo, projekto brandos, vietos rinkos sąlygų, lėšų gavimo iš kitų finansininkų galimybės ir nuo projekto vykdytojų noro rizikuoti bei kitų sąlygų. Dėl šių skirtumų, taip pat dėl patikimos rinkos informacijos šalyse partnerėse trūkumo yra sunku nustatyti kriterijus, kurie būtų taikomi nustatant dotacijų sumas ir apimtų kiekvieną galimą intervenciją kiekviename įmanomame dinamiškos rinkos kontekste. Galiausiai Komisija turi tam tikru mastu pasikliauti finansinių institucijų partnerių sugebėjimu suderėti geriausią sandėrį, t. y. mažiausią dotacijos sumą, kurios reikia konkrečiam projektui paspartinti. Kai kurių projektų atveju nėra kitų veiksmingų alternatyvų šiam kaina grindžiamam procesui. Pavyzdžiui, skolinimo MVĮ pirmojo nuostolio garantija paprastai nustatoma ne remiantis istorine patirtimi (jei jos yra), bet skolintojo suvokiama rizika – subjektyviu rodikliu, kuris gali būti nustatytas tik kvalifikuotų derybų būdu.

Nors atlikti įvertinimą buvo sudėtinga, nes nebuvo panašių projektų palyginimo pirmaisiais derinimo priemonių taikymo metais, Komisija remiasi patirtimi, įgyta per daugelį metų, kad patobulintų vertinimo procesą.

Iš tikrųjų, neseniai aptarus derinimo reformą ir dėl jos susitarus, dotacijos, kaip finansavimo, suma ir toliau priklausys nuo palyginamumo ir didesnio ekonominio naudingumo.

31

Nėra įrodymų, leidžiančių manyti, kad ji jau pasireiškė. Komisijos partneriai yra plėtros, o ne komerciniai bankai; jų pagrindinis tikslas – prisidėti prie vystymosi finansavimo. Vis dėlto informacijos apie kainodaros modelius ir sprendimus konfidencialumas iš tikrųjų trukdė plačiau naudotis palūkanų normos subsidijos priemone.

Jeigu naudojamos palūkanų normos subsidijos, Komisija remiasi, visų pirma, pačios vykdoma daugiašalių institucijų priežiūra (pvz, atlikdama ramsčių vertinimą) ir nacionaline priežiūra, taip pat reglamentu, kuriuo reglamentuojamos dvišalės institucijos, kaip riziką švelninančiomis priemonėmis.

Bankų atliktas palūkanų normų apskaičiavimas bus tikrinamos ir bus atlikta lyginamoji analizė.

32

Sukūrus pirmąsias priemones, kai projektai buvo valdomai netiesiogiai centralizuotai arba bendrai, išankstiniai mokėjimai iš tikrųjų buvo dideli. Tai lėmė poreikis įdiegti naujas pagalbos priemones ir paskatinti finansines institucijas perimti sudėtingų projektų valdymą. Išankstinių mokėjimų tvarka buvo peržiūrėta naujuose sutarčių dėl finansinių priemonių modeliuose ir tai leido sumažinti išankstinį finansavimą.

3 langelis

Komisija veiksmus atliko visapusiškai laikydamasi taikytinų taisyklių ir reglamentų.

3 langelyje paaiškinta mokėjimo tvarka buvo pritaikyta 2010 m. NIF atveju Komisija pakeitė šią mokėjimų politiką 2012 m. (žr. 32 punktą).

Be to, vertinant šį NIF projektą bus tinkamai atsižvelgta į išskirtinę situaciją ir įvykius, kurie įvyko šalyje partnerėje nuo 2011 m. sausio mėn., ir kurie turėjo poveikį projekto įgyvendinimui.

33

Numatoma peržiūrėti ITF skirtų išankstinių mokėjimų sistemą.

34

Projektus pagal šias priemones tvirtina ir atrenka tiesiogiai Europos finansinės institucijos, visapusiškai laikydamosi projektui nustatytų tikslų, veiksmų ir kriterijų. Smulkesnių paskolų ir garantijų atranka yra nustatyta taikant su projektu susijusius rodiklius (išsamiai nurodyti lentelėje), ypač tuos, kuriuose nurodyti projektu siektini tikslai. Patvirtinimo ir atrankos procedūrose taikomi finansinių institucijų išsamaus patikrinimo standartai. Šiose procedūrose partneriai sutartai ir ekonomiškai veiksmingai dalijasi darbu, įskaitant nuostatų dėl pagalbinių veiksmų atrankos taikymą. Reikalavimus atitinkančios finansinės institucijos reguliariai, ad hoc pagrindu arba Komisijos prašymu teikia ataskaitas apie į priemonę įtrauktus projektus.

4 langelis

Komisija mano, kad visi būtini elementai buvo nurodyti NIF projekto dėl MVĮ finansų priemonės dotacijos paraiškos formoje.

35

Patvirtinus projektą, Sąjungos delegacijos ir (arba) Komisijos būstinės darbuotojai (atsižvelgiant į projekto taikymo sritį) užtikrina tinkamą projekto tolesnę priežiūrą.

Komisijos tarnybos palaiko reguliarius ryšius su banko nacionaliniais biurais atitinkamose šalyse, vykdo susitikimus su delegacija ir pagrindinių finansinių institucijų vietos projektų koordinatoriais. Pagrindinės finansinės institucijos turi sutartinį įsipareigojimą kasmet teikti ataskaitas delegacijai. Be to, kaip numatyta pasirašytose įgaliojamojo bendradarbiavimo sutartyse, Komisija dalyvauja pagrindinių finansinių institucijų atliekamose stebėjimo misijose vietoje, yra informuojama apie jas, ir kviečiama jose dalyvauti.

Sutarties nuostatos yra pakankamai aiškios, kad būtų galima vykdyti tinkamą stebėjimą.

Delegacijai aktyviau nei anksčiau dalyvaujant procese, taip pat suaktyvės tolesnė priežiūra ir stebėjimas. Tuo tikslu bus atnaujintos delegacijoms skirtos instrukcijos.

36

Komisija sutinka, kad finansų institucijos stebėjimo ir ataskaitų teikimo tikslais naudotųsi nuolatinio darbo, pagrįsto rezultatais, rodikliais, ir pabrėžia, kad veiklos stebėjimą atlieka pagrindinė finansų institucija.

37

Visi projektai teikiami, kad būtų atlikti jų stebėjimas ir vertinimas (-ai). Užbaigti kai kurie vidurio laikotarpio vertinimai, konkrečiai – NIF, arba jie bus netrukus pradėti, pavyzdžiui, LAIF.

Be to, Komisija norėtų pabrėžti, kad:

(i)ĮROS procedūros DEVCO valdomoms regioninėms investicinėms priemonėms yra tokios pat, kaip ir kitiems DEVCO projektams, ir

(ii)DEVCO imasi reikalingų veiksmų, kad įvertintų ĮROS rezultatus: projektų, kuriems buvo pritaikytas ĮROS procesas, rezultatai siunčiami į ES delegacijas ir (arba) į būstinių, atsakingų už projektų valdymą, skyrius. Laukiama, kol delegacija atsiųs atsakymą, kuris paprastai yra pateikiamas pagrindinei finansavimo institucijai. Prireikus organizuojamas prieštaravimų nagrinėjimo posėdis, kuriame siekiama paaiškinti ĮROS rezultatus. Be to, Komisijos atstovai reguliariai rengia informacines sesijas su ĮROS tikslais vietoje apsilankiusiais konsultantais, kad gautų informacijos apie padėtį vietoje.

Ketinama persvarstyti klausimą, kaip ateityje valdyti ITF projektus, siekiant galbūt suderinti su kitomis priemonėmis.

Bendras Komisijos atsakymas į 39–42 dalių pastabas

39

Komisija nesutinka su Audito Rūmų atlikta analize dėl to, kad turi būti įrodyta, jog dotacija reikalinga tam, kad būtų suteikta paskola. Dotacijos paraiškos forma – pagrindas vertinimui, kuris yra apgalvotas sprendimas, pagrįstas teminių ir geografinių skyrių, taip pat ES delegacijų ir sekretoriato indėliu, kuris dažnai papildomas papildomų užklausų rezultatais. Komisijos vertinimas, pagrįstas techniniais posėdžiais su finansinėmis institucijomis ir veiklos tarybomis, dalyvaujant valstybėms narėms, yra patikimas ir gerai pagrįstas. Komisija mano, kad dotacijų atrankos procesas suteikia pakankamą jos reikalingumo patikinimą ir įrodymą.

42

Komisija nesutinka su šiuo vertinimu dėl toliau pateikiamų priežasčių:

42 a)

galimam finansavimui be ITF įnašo pagal IMF programą iš tikrųjų buvo taikoma nelengvatinio skolinimo riba (žr. IMF 2009 m. ir 2010 m. šalių ataskaitas, pateiktas 1 lentelėje), todėl bet kokiam papildomam skolinimuisi turi būti taikomos lengvatinės sąlygos. Sprendimą dėl bet kokio svarstomo projekto finansavimo lengvatinėmis sąlygomis arba jo nesuteikimo suvereniai priima Zambija, pasikonsultavusi su tarptautine bendruomene, priklausomai nuo kiekvieno projekto ekonominio poveikio.

42 b)

Paaiškėjo, kad projektų finansavimo poreikiai negali būti patenkinti vien tik EPF dotacijomis. Papildomas finansavimas, būtinas siekiant panaikinti finansavimo spragą, buvo įmanomas tik sutelkus finansinių institucijų išteklius per ITF įnašus.

42 c)

Net mažos dotacijos gali turėti didelę pridėtinę vertę, pavyzdžiui, kai siekiama panaikinti finansavimo spragą, pagerinti projekto kokybę, ir t. t. Šiais trimis atvejais dotacija padėjo sušvelninti bendras finansines sąlygas, nes bendro finansavimo partnerių siūlomą finansinį paketą skolininkas laikė ne visai priimtinu. Kito projekto atveju dotacija leido padidinti potencialų projektų poveikį, taip pat finansinę naudą.

42 d)

Komisija nesutinka su Audito Rūmų išvada. Galutinis pagalbos gavėjas galėjo pasirinkti kitą alternatyvą, kuri būtų galėjusi duoti didesnį pelną, bet būtų sukėlusi neigiamą poveikį aplinkai. ITF dotacija padėjo paversti investiciją aplinkai palankia alternatyva ir kompensuoti didesnes investicijų sąnaudas.

42 e)

Komisija nesutinka su Audito Rūmų išvada, kuriai nepakanka įrodymų.

NIF dotacija buvo būtina siekiant pasinaudoti bendru projektui skirtu investiciniu paketu, ir visapusiškai atitiko ES ir šalies partnerės politikos tikslus.

42 f)

Komisija nesutinka su Audito Rūmų vertinimu. Tai reiškia, kad dotacijos suteikimo sąlyga buvo ta, jog gavėjas sutiko paimti susijusias paskolas, ir kad suderintą paketą buvo galima palyginti su kitais finansiniais pasiūlymais, ir kad jis nebuvo per daug subsidijuojamas.

42 g)

Šioje pastaboje neatsižvelgiama į tai, kad nesubsidijuojamas produktas buvo naudojamas remiantis prielaida, kad subsidija bus suteikta. Tokioje schemoje NIF įnašas iš tikrųjų yra reikalingas tam, kad EFI galėtų suteikti paskolas tokia norma, kuri skatintų bankus perskolinti MVĮ. Tai, kad NIF įnašas nėra išleistas (arba yra išleistas iš dalies) greičiau rodo sėkmę. Tai sudaro sąlygas paskesnės priežiūros priemonei su mažesniu NIF įnašu (tačiau tai nereiškia, kad NIF dotacija kitos pirmosios operacijos šalyje atveju turėtų būti žemesnė).

44

Komisija aktyviai daro įtaką projektų struktūrai. Įtakos tipas labai priklausys nuo projekto tipo, nes projektais siekiama skirtingų tikslų ir tikimasi skirtingo poveikio. Derinimo projektai kuriami bendradarbiaujant ir donorams dalijantis atsakomybe. Šiame bendradarbiavime esminį vaidmenį atlieka Komisija – ji daro platų poveikį visiems susijusiems projektų aspektams.

46

Komisija mano, kad priemonės paprastai turi sverto poveikį padėdamos pasiekti didelių politikos laimėjimų.

Politikos aplinka yra sudėtinė projekto vertinimo dalis. Kiekvienu projektu siekiama konkrečių tikslų ir numatomo poveikio, kuris skiriasi priklausomai nuo projekto pobūdžio. Nesitikima, kad vienas projektas turėtų poveikį visiems tikslams (be to, tai net nepatartina daryti).

ITF atveju, kai projekto objektas ir delegacijos svarbiausias sektorius sutampa, iš tikrųjų yra galimybių daryti bendrą poveikį sektoriaus politikai. Padėtis yra kitokia tais atvejais, kai projekto tikslas ir delegacijos svarbiausias sektorius nesutampa, nors ir tokiu atveju juntamas regioninis poveikis.

51

Dėl politinių ir strateginių priežasčių Komisija (net laikant, kad ES matomumo gairių buvo laikomasi) suaktyvins susitarimus dėl matomumo ir labiau įtrauks delegacijas į šį procesą.

51 a)

Visuose susitarimuose yra konkretūs straipsniai (bendrosiose sąlygose ir priede, kuriame pateikiamas veiksmo apibūdinimas) dėl projektų, finansuojamų pagal regioninio derinimo priemones. Šiuose straipsniuose numatyta, kad pagrindinė finansavimo institucija užtikrins tinkamą dotacijos matomumą.

Be to, naujame netiesioginio valdymo įgaliojimų perdavimo susitarime, kuris bus taikomas nuo 2014 m. visiems projektams, įgyvendinamiems pagal regioninio derinimo priemones, yra, visų pirma, Ryšių ir matomumo planui, kuris bus sudarytas kiekvienam projektui atskirai, skirtas priedas.

Vakarų Balkanų investicijų sistemos (WBIF) atveju Plėtros generalinis direktoratas (DG ELARG), sudarydamas techninės pagalbos susitarimus (dėl infrastruktūros projektų priemonių (IPP) ir IFICO), užtikrino, kad visose ryšių ir skatinimo priemonėse (interneto svetainėse, ataskaitose, gairių faktų suvestinėse, seminaruose, pasitarimuose, ir t. t.) būtų nurodytas ES vaidmuo mechanizme. Be to, dabar akivaizdu, kad yra aktyviau bendradarbiaujama su IPP ryšių skyriais ir dažniau pasinaudojama ES ir WBIF. Matomumas ir nuoseklumas turėtų būti dar labiau gerinami,nes pagal naują išplėstą IFICO susitarimą visa WBIF ryšių veikla bus centralizuota.

52

Komisija pabrėžia, kad ES išorės veiksmų ryšių ir matomumo vadovas galioja ir yra taikomas visiems išorės veiksmų srities projektams.

Išvados ir rekomendacijos

53

Už teigiamai ataskaitoje įvertintų priemonių struktūrą atsako Komisija. Projektai valdomi bendradarbiaujant. Komisija administruoja priemones, o vystymosi finansavimo institucijos yra atsakingos už kasdienį projektų valdymą. Jos įgyvendina joms patikėtus su biudžetu susijusius uždavinius, laikydamosi Finansiniame reglamente nustatytų netiesioginio valdymo būdo taisyklių.

Komisija parengė šią struktūrą, visapusiškai atsižvelgdama į potencialią priemonių naudą, ir laikosi nuomonės, kad ji buvo valdoma tinkamai.

Komisija mano, kad siekiant išnaudoti potencialią naudą reikėtų atsižvelgti į dotacijų pobūdį (pvz. techninė pagalba) ir į projektų įgyvendinimo rezultatus.

54

Komisija laikosi nuomonės, kad tvirtinimo procedūra buvo išsami: visos susijusios suinteresuotosios šalys dalyvauja tinkamai, o Komisija konsultacijų procesą pritaiko prie projektų ypatumų. Sprendimo priėmimo procese pateikta pakankamai informacijos ir ji buvo išsami.

Pridėtinė vertė užtikrinama visais atvejais. Projektai teikiami veiklos tarybai tik tada, kai yra išaiškintos visos projekto sudedamosios dalys ir projekto pridėtinė vertė yra akivaizdi.

Nuostatos dėl avansinių mokėjimų yra peržiūrimos naujuose sutarčių dėl finansinių priemonių modeliuose.

55

Komisija mano, kad finansavimo pagrindimas buvo aiškus visais atvejais. Šie atvejai yra apibūdinti šios ataskaitos 42 dalyje, ir buvo tinkamai apginti ir pagrįsti Komisijos. Žr. Komisijos atsakymą į 42 dalies a–g punktų pastabas.

Visais atvejais priemonių prioritetai buvo suderinti su ES sektorių politikos kryptimis kiekvienam regionui (aiškiai nurodyta jų atitinkamose strateginėse kryptyse).

Nepaisant to, Komisija ieškos būdų, kaip padaryti didesnį poveikį sektoriaus politikai ir kaip padidinti ES paramos matomumą.

57

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Naujoje paraiškos formoje aiškiai nurodytos skirtingos pridėtinės vertės formos, kurias gali suteikti dotacija.

57 a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Gairės dėl persvarstyto valdymo siekiant nukreipti Komisijos dalyvavimą visais patvirtinimo etapais, taip pat dėl projekto paskesnės priežiūros yra rengiamos pasinaudojant ES platforma.

57 b)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Šis procesas yra tęstinis ir gali būti baigtas 2014 m. pabaigoje.

57 c)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Persvarstytoje derinimo priemonių valdymo struktūroje siūloma, kad projektai būtų teikiami tik galutiniam tvirtinimui (išankstinis tvirtinimas nebebus taikomas). Paraiškos formoje išsamiai apibūdinamas dotacijos poreikis ir pridėtinė vertė, taip pat nurodoma, kaip suma buvo nustatyta ir (arba) apskaičiuota.

Procesas turi apimti į kanalą perduotų projektų preliminarią analizę ir aptarimą, kad jie būtų išnagrinėti prieš juos pateikiant galutiniam patvirtinimui siekiant užtikrinti projektų brandą, poveikį ir ekonominį naudingumą.

57 d)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

58

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Ateityje į grynųjų pinigų poreikius bus atsižvelgta prieš juos išmokant. Dabar rengiamas naujas sutarčių dėl finansinių priemonių modelis. Panašu, kad priemonė bus įdiegta iki 2014 m. pabaigos.

59

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

59 a)

Rezultatų vertinimo sistema jau yra įtraukta į paraiškos formą; kartu pateikiamos gairės, kuriose paaiškinama prašoma informacija. Dažni atvejai, kai negalima atskirai nustatyti, koks yra konkrečios ES dotacijos poveikis ir projekto bendras poveikis. Tačiau ES dotacijos atveju pridėtinė vertė turi būti aiškiai nurodyta (žr. pirmiau).

59 b)

Nurodymai buvo pateikti visoms ES delegacijoms ir rengiamos gairės.

59 c)

Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai. Komisija apsvarstys galimybę pritaikyti ĮROS metodiką prie specifinių derinimo ypatumų.

60

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Rengiamas naujas netiesioginio valdymo įgaliojimų perdavimo susitarimas visiems projektams, sudarytiems pagal regionines derinimo priemones. Šios sutarties modelyje pateikiamas priedas, visų pirma numatytas Ryšių ir matomumo plane, kuris bus sudarytas kiekvienam projektui atskirai.

QJ-AB-14-016-LT-E  ISSN 1977-5725

Komisija ir valstybės narės įsteigė aštuonias regionines investicines priemones, skirtas ES išorės politikai remti. Šių investicinių priemonių tikslas yra susieti (suderinti) Europos Komisijos dotacijas ir finansinių institucijų teikiamas paskolas. Jos padeda finansuoti svarbius didelių finansinių išteklių reikalaujančius infrastruktūros projektus.

Audito Rūmai išnagrinėjo ES dotacijų derinimo su finansinių institucijų paskolomis veiksmingumą. Audito Rūmai daro išvadą, kad šis derinimas iš esmės buvo veiksmingas. Regioninės investicinės priemonės buvo įdiegtos tinkamai, bet nebuvo gauta visos naudos, kurią galėjo suteikti derinimas. Audito Rūmai teikia rekomendacijų Komisijai, susijusių su projektų atranka ir dotacijų patvirtinimu, lėšų sumokėjimu, ES dotacijų įgyvendinimo stebėjimu ir ES paramos matomumo gerinimu.