EUROOPA KONTROLLIKODA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).

Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015

Trükis | ISBN 978-92-872-2092-9 | ISSN 1831-127X | doi:10.2865/291482 | QJ-AA-15-001-ET-C
PDF | ISBN 978-92-872-2124-7 | ISSN 2315-3911 | doi:10.2865/587704 | QJ-AA-15-001-ET-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2093-6 | ISSN 2315-3911 | doi:10.2865/459261 | QJ-AA-15-001-ET-E

© Euroopa Liit, 2015

Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?

Tasuta väljaanded:

•üksikeksemplarid:
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);

•rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).

(*)Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).

Tasulised väljaanded:

•EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).

In memoriam – kolleeg Henrik Otbo, kontrollikoja liige, suri ootamatult 1. veebruaril 2015

Taanlane Henrik Otbo sündis aastal 1949. Aastatel 1995–2012 oli ta Taani riigikontrolör. Henrik Otbo nimetati Euroopa Kontrollikoja liikmeks alates 1. märtsist 2012. Ta oli CEAD auditikoja (kooskõlastus, hindamine, kinnitamine ja arendustöö) liige ning vastutas peamiselt audititöö edasiarendamise ja aruandluse eest.

Henrik Otbo oli kogu elu pühendunud avaliku sektori auditile ning Intosai ametialaste standardite komisjoni esimehena mängis ta juhtivat osa kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standardite koostamisel. Henrik Otbo surm oli suureks kaotuseks kontrollikojale, tema varasematele kolleegidele Taani riigikontrollis ning kogu auditimaailmale.

Euroopa Kontrollikoda

Missioon

Euroopa Kontrollikoda on aluslepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on ELi rahaliste vahendite auditeerimine. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist, edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.

Visioon

Sõltumatu ja dünaamiline kontrollikoda, keda tunnustatakse tema aususe ja erapooletuse eest, austatakse tänu tema professionaalsusele ning töö kvaliteedile ja mõjule ning selle eest, et ta osutab oma sidusrühmadele olulist toetust ELi vahendite haldamise parandamisel.

Väärtused

Sõltumatus, ausus ja erapooletus
Professionaalsus
Lisandväärtuse loomine
Pädevus ja tõhusus

Institutsiooni, selle liikmete ja töötajate sõltumatus, ausus ja erapooletus.

Erapooletu auditeerimine, võttes seejuures arvesse sidusrühmade arvamusi, ent küsimata juhiseid välistelt allikatelt ega allumata nende survele.
Kontrollikoda säilitab kõigis oma töö valdkondades eeskujuliku professionaalsuse taseme.

Tegutsemine avaliku sektori audititöö edasiarendamisel ELis ja kogu maailmas.
Asjakohaste, õigeaegsete ja kvaliteetsete aruannete avaldamine, mis põhinevad usaldusväärsetel auditileidudel ja tõendusmaterjalil, käsitlevad sidusrühmade probleeme ning edastavad olulisi ja autoriteetseid sõnumeid.

Kaasaaitamine ELi juhtimise mõjusale parandamisele ja ELi vahendite haldamise alase aruandekohustuse edendamisele.
Töötajate väärtustamine, nende oskuste arendamine ja saavutuste premeerimine.

Tõhusa teabeedastuse tagamine meeskonnavaimu arendamiseks.

Püüdlemine maksimaalse tulemuslikkuse poole kõigis töövaldkondades.

Sisukord

Euroopa Kontrollikoda

Presidendi eessõna

2014. aasta lühiülevaade

Kontrollikoja tegevus

Kontrollikoja juhtimine

Kontrollikoja tegevus

Auditiaruanded ja muud väljundid

Suhted sidusrühmadega

Koostöö teiste kõrgeimate kontrolliasutustega

Olulised sündmused

Kontrollikoja juhtimine

Kontrollikoja kolleegium

Kontrollikoja tulemuslikkuse mõõtmine

Auditi tugiteenused

Personalivaldkond

Tugiteenused

Finantsteave

Audit ja aruandlus

Volitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioon

Presidendi eessõna

Lugupeetav lugeja

2014. aasta tõi endaga nii ELi kui ka liidu rahanduse jaoks kaasa olulisi muutusi. EL andis Euroopa Keskpangale ülesande teha järelevalvet euroala peamiste pankade üle. Tegu oli ka perioodi 2014–2020 ELi eelarve kulutusi reguleeriva uue mitmeaastase finantsraamistiku esimese aastaga. Tähtsad muutused toimusid ka Euroopa Parlamendi, nõukogu, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja koosseisus, kusjuures viimasega liitus kuus uut liiget.

2014. aastal valmis meie institutsioonis rekordiline arv aruandeid, arvamusi ja muid väljundeid – 91. Need on meie finants-, vastavus- ja tulemusauditi alase töö tulemused, mis hõlmavad ka kontrollikojale antud uusi finants- ja majandusjuhtimise alaseid ülesandeid. Valminud tööd sisaldavad palju tähtsaid leide, järeldusi ja soovitusi ELi finantsjuhtimise ja aruandekohustuse täitmise parandamise kohta programmitöö perioodil 2014–2020. Käesolevas tegevusaruandes tuuakse välja mitu kontrollikoja väljaannetes esitatud põhisõnumit.

Kontrollikoja kogemustele tuginedes püüame samuti anda oma sidusrühmadele võimalikult palju teavet ELi poliitikasuundade rahastamise ja elluviimise ees seisvate peamiste raskuste kohta. Nimetatud eesmärgil, ning praegu toimuvate suurte muutuste valguses, alustasime uut tüüpi väljaannete – ülevaatearuannete – koostamist. Üks neist käsitleb aruandekohustust ja auditilünki, teine annab põhjaliku ülevaate ELi finantsjuhtimise ees seisvatest ülesannetest. Lisaks avaldasime vastusena Euroopa Parlamendi taotlusele ülevaate kontrollikoja poolt ajavahemikus 2009–2013 põllumajanduse ja ühtekuuluvusvaldkonna kulutuste kohta tehtud finants- ja vastavusauditite tulemustest.

Kogu kontrollikoda annab oma parima selleks, et meie sidusrühmad saaksid kontrollikoja töö tulemusi kõige paremal viisil kasutada. Muuhulgas nimetas kontrollikoda ametisse institutsioonidevaheliste suhete eest vastutava liikme ning loodi kõneisiku ametikoht. Samuti organiseerisime mitu sündmust, mille eesmärk oli kaasata kõrgetasemelisi ELi ja liikmesriikide sidusrühmi. Käesolevas aruandes tutvustatakse ELi aruandekohustust käsitlevat konverentsi, millel osales arvukalt ELi vahendite haldamise ja kontrollimise eest vastutajaid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja komisjoni liikmeid, kõrgeimate auditeerimisasutuste töötajaid ning teadlasi. Ürituse peaesineja oli Euroopa Parlamendi asepresident ja endine komisjoni volinik Olli Rehn. Me sooviksime samuti välja tuua kontrollikoja liikmete külaskäigu Leetu, mille raames kohtuti nii parlamendiliikmete, ministrite, Leedu riigikontrolli kui ka keskpanga esindajatega.

Meie aasta tegevuse ja institutsiooni reformimiseks võetud meetmete aluseks oli kontrollikoja strateegia 2013–2017. 2014. aastal me lühendasime eriaruannete valmimiseks kuluvat keskmist aega ning vähendasime vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele oma töötajate arvu. Sisemise reformiprojekti käimalükkamisega panime aluse tulevasele suuremale tõhususele ja mõjususele. Projekti raames viiakse ellu nii sisemiste töörühmade kui ka meie tulemusauditite tegemist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu ning kontrollikoja tulevast rolli puudutava Euroopa Parlamendi aruande soovitused.

Kontrollikoda asub küll Luxembourgis, ent meie töö iseloomust tulenevalt koguvad auditirühmad tõendusmaterjali kõikjal, kus ELi vahendeid kasutatakse. Käesolevas tegevusaruandes antakse ülevaade auditikäikudest ja avaldatud aruannetest. Lähemalt tutvustatakse aruannet, mis käsitleb Euroopa lennujaamade infrastruktuurile eraldatud ELi rahastamist. Näide annab värvika pildi meie tulemusauditist, milles hinnatakse ELi rahastamise mõju ja lisandväärtust, ning näitab seda, mida kontrollikoda oma missiooni täitmiseks teeb. Lisaks annab see tunnistust meie töötajate pühendumisest ja professionaalsusest. Nende oskustele ja töökusele võivad alati kindlad olla nii institutsioon kui ka ELi kodanikud, keda kontrollikoda teenib.

president
Vítor Manuel da Silva Caldeira

2014. aasta lühiülevaade

Kontrollikoja tegevus

•aastaaruanded eelarveaasta 2013 ELi eelarve ja Euroopa Arengufondide kohta;

•51 iga-aastast eriaruannet ELi ametite, detsentraliseeritud asutuste ja muude institutsioonide kohta eelarveaastal 2013, lisaks kaks kokkuvõtvat aruannet;

•24 eriaruannet konkreetsete eelarvevaldkondade või juhtimisega seotud teemade kohta. Kajastatud teemad ulatusid Euroopa pangandusjärelevalvest kuni ELi rahastatud lennujaamade infrastruktuurini;

•seitse arvamust ja muud väljundit, milles käsitletud finantsjuhtimisalased teemad puudutasid näiteks ELi omavahendite reformi ning Euroopa Parlamendi ühte asukohta toomise abil saadavat potentsiaalset kokkuhoidu;

•kaks ülevaatearuannet, millest üks käsitles ELi aruandekohustust ja avaliku sektori auditit ning teine ELi finantsjuhtimist ohustavaid riske;

•organiseeriti ELi aruandekohustust ja avaliku sektori auditit käsitlev kõrgetasemeline konverents;

•kontrollikoja ruumes korraldati ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste juhtidest koosneva kontaktkomitee kohtumine, mille käigus keskenduti kõrgeimate kontrolliasutuste ja kontrollikoja vahelise koostöö parandamisele.

Kontrollikoja juhtimine

•2014. aastal liitusid kontrollikojaga kuus uut liiget – Alex Brenninkmeijer, Danièle Lamarque, Nikolaos Milionis, Phil Wynn Owen, Klaus-Heiner Lehne ja Oskar Herics. Kontrollikoja kolleegium valis Vítor Caldeira kolmandaks kolmeaastaseks perioodiks kontrollikoja presidendiks ning nimetas Ville Itälä institutsioonidevaheliste suhete eest vastutavaks liikmeks;

•kontrollikoja strateegia 2013–2017 andis impulsi organisatsiooni ümberkorraldamiseks: alustati reformiprojektiga, mille eesmärk on optimeerida auditiprotsessi ning tagada ressursside paindlikum organiseerimine;

•haldusstruktuuri tõhususe jätkuv suurendamine, mille aluseks on menetluste lihtsustamine ja töötajate ümberpaigutamine tugiteenuste valdkonnast auditi alale. Lisaks rakendati võrdsete võimaluste tegevuskava.

Kontrollikoja hooned Luxembourgis.

Kontrollikoja tegevus

Auditiaruanded ja muud väljundid

Euroopa Kontrollikojal on kolm peamist väljundit:

•aastaaruanded, mis koosnevad peamiselt Euroopa Liidu eelarve ja Euroopa Arengufondide (EAFid) finants- ja vastavusauditite tulemustest. Neile lisanduvad iga-aastased eriaruanded ELi ametite, detsentraliseeritud asutuste ja ühisettevõtete kohta;

•terve aasta vältel avaldatavad eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete eelarvevaldkondade või juhtimisega seotud teemade auditite tulemused. Nende puhul on peamiselt tegemist tulemusaudititega;

•arvamused finantsjuhtimist mõjutavate uute õigusaktide eelnõude või muudatuste kohta ning muud kontrollikoja enda või teiste institutsioonide initsiatiivil esitatud ülevaated.

2014. aastal valmis kontrollikojal rohkem väljundeid kui kunagi varem, mõned neist olid täiesti uut tüüpi. Aastaaruanded sisaldavad endiselt suurel hulgal analüütilist teavet ning põhjalikku ülevaadet meie finants- ja vastavusauditite tulemustest. 2014. aastal pani kontrollikoda senisest rohkem rõhku tulemuslikkuse küsimustele ning andsime eelarvepädevatele institutsioonidele seeläbi täiendavat teavet ELi eelarve täitmise kvaliteedi kohta. Lisaks aastaaruannetele avaldas kontrollikoda esmakordselt mitmeaastast vaatenurka võimaldava kokkuvõtte, mis käsitles koostöös liikmesriikidega hallatud ELi kulutusi põllumajanduse ja ühtekuuluvuse valdkonnas ajavahemikus 2007–2013. Teine uuendus oli uut tüüpi väljaannete – ülevaatearuannete – väljatöötamine. Neis käsitletakse ja analüüsitakse meie audititeadmistele tuginedes olulisi teemasid. 2014. aastal avaldasime kaks ülevaatearuannet, millest esimeses vaadeldi ELi ees seisvad aruandekohustuse ja avaliku sektori auditiga seotud peamisi ülesandeid, teises aga ELi finantsjuhtimist ohustavaid riske.

| 2012 | 2013 | 2014
Aastaaruanded ELi eelarve ja EAFide kohta | 2 | 2 | 2
Iga-aastased eriaruanded ELi ametite ja detsentraliseeritud asutuste kohta | 50 | 50 | 51
Eriaruanded | 25 | 19 | 24
Arvamused ja muud väljundid | 10 | 6 | 14
Kokku | 87 | 77 | 91

Kõik auditiaruanded, arvamused ja ülevaatearuanded on ELi 23 ametlikus keeles kättesaadavad kontrollikoja veebilehel (http://eca.europa.eu).

2014. aasta auditikäigud

Suurem osa audititööst toimub küll kontrollikoja ruumes Luxembourgis, kuid audiitorid teevad ka auditikäike liikmesriikide ametiasutustesse ja teiste ELi vahendite saajate juurde – sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide peakorterid (Maailma Terviseorganisatsioon Šveitsis) ning ELi ametid ja asutused. Auditikäikude eesmärk on koguda otsest auditi tõendusmaterjali nende juures, kes on seotud ELi vahendite käitlemise, haldamise ja maksmisega, ning kes on nende vahendite lõplikud toetusesaajad. Auditirühmad koosnevad tavaliselt kahest või kolmest audiitorist ja auditikäik kestab üldjuhul paarist päevast kuni kahe nädalani, sõltuvalt auditi tüübist ning sihtkoha kaugusest. ELi piires tehakse auditikäike sageli koostöös külastatavate liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega.

Erinevates liikmes- ja toetust saavates riikides tehtava audititöö sagedus ja intensiivsus sõltub auditi liigist ning valimite moodustamise tulemustest. Seetõttu võib ühte või teise riiki tehtavate auditikäikude arv ja pikkus aastast aastasse erineda.

2014. aastal oli kohapeal töötatud päevade arv kõigi kontrollikoja audiitorite peale kokku 4915, seda nii liikmesriikides kui ka väljaspool ELi. Lähetuste käigus koguti tõendusmaterjali aastaaruannete ja valitud auditite (eriaruanded) jaoks. Lisaks tehti suur arv auditikäike ka Brüsselis ja Luxembourgis asuvatesse ELi institutsioonidesse ning üle kogu liidu asetsevatesse ametitesse ja asutustesse. Võrreldes varasemate aastatega vähenes 2014. aastal kohapeal tehtud audititöö päevade koguarv. See tuleneb töö paranenud tõhususest ja tehnoloogia (näiteks videokonverentside) laialdasemast kasutamisest.

ELi audiitorid kontrollivad meretranspordirajatisi.

ELi audiitorite
kohapeal töötatud
päevade arv oli kokku

4915

2014. aasta kohapealsete auditipäevade arv

Aastaaruanne ELi 2013. aasta eelarve täitmise kohta

2014. aastal oli suurem osa kontrollikoja finants- ja vastavusauditi alasest tööst seotud ELi 2013. aasta eelarve täitmise auditeerimisega. Töö põhjal valminud 2013. aasta aastaaruanne avaldati 5. novembril 2014 ning seda esitleti kontrollikoja sidusrühmadele, teiste seas Euroopa Parlamendile (ja selle eelarvekontrollikomisjonile), ELi nõukogule (majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu), liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ning meediale.

Aastaaruande eesmärk on esitada leiud ja järeldused, mis aitavad Euroopa Parlamendil, nõukogul ja kodanikel hinnata ELi finantsjuhtimise kvaliteeti. Kontrollikoda annab ka kasulikke soovitusi olukorra parandamiseks. 2013. aasta aastaaruandes on kesksel kohal 20. korda esitatud iga-aastane kinnitav avaldus (DAS) ELi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Käesolevas aruandes antakse rohkem teavet ELi kulutuste tulemuslikkuse ja komisjoni koostatava tulemuslikkusealase aruandluse kohta.

ELi eelarve hinnanguline

veamäär oli

4,7%

President Caldeira annab Euroopa Parlamendi presidendile Martin Schulzile üle 2013. aasta aastaaruande.

2013. aasta aastaaruande põhisõnumid

οKontrollikoda esitas Euroopa Liidu 2013. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta märkuseta auditiarvamuse. Nii 2013. aasta tulud kui ka kulukohustused olid tervikuna seaduslikud ja korrektsed.

ο2013. aasta maksed on olulisel määral vigadest mõjutatud. Seetõttu esitas kontrollikoda vastupidise arvamuse nende seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 2013. aasta maksete hinnanguline veamäär, millega mõõdetakse eeskirjade eiramise taset, oli 4,7%, mis on sarnane 2012. aasta omale (4,8%) ja ületab endiselt 2% suurust olulisuse piirmäära.

οKaks kõige enam vigadest mõjutatud kuluvaldkonda olid regionaalareng, energeetika ja transport (veamäär 6,9%) ning maaelu areng, keskkond, kalandus ning tervishoid (veamäär 6,7%). Koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve vigade hinnanguline kogumäär oli 5,2%.

οKokkuvõttes olid läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mis olid liikmesriigiti väga erinevad, maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Sarnaselt 2012. aastaga oli suure osa vigadest mõjutatud tehingute puhul, mis puudutasid koostöös liikmesriikidega täidetavat eelarvet, liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet vigade avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile hüvitamiseks esitamist.

οLiikmesriikide ja komisjoni tehtud korrektsioonidel ja eeskirjadevastaselt hüvitatud kulude tagasinõudmisel oli hinnangulisele veamäärale positiivne mõju. Ilma nendeta oleks üldine hinnanguline veamäär olnud 6,3%.

οELi vahendite kasutamine programmitöö perioodil 2007–2013 keskendus pigem vahendite kasutamise suutlikkusele („võta või jäta” põhimõte) ja eeskirjade järgimisele kui tulemuslikkusele. Ebapiisav tulemuslikkusele keskendumine on üheks ELi eelarve ülesehituse põhiprobleemiks.

ELi 2013. aasta kuluvaldkondade tehingute testimise tulemused

Tabel kontrollikoja veebisaidil eca.europa.eu („2013 ELi auditi lühikokkuvõte”).

Põllumajandus ja ühtekuuluvus: ülevaade ELi kulutustest perioodil 2007–2013

Lisaks aastaaruannetele avaldas kontrollikoda 2014. aastal esmakordselt (23 keeles) kinnitava avalduse leidude lugemisel mitmeaastast vaatenurka võimaldava taustdokumendi, mis käsitles kahte peamist kuluvaldkonda: põllumajandust ja ühtekuuluvust. Ülevaates tuuakse välja kõnealusel perioodil ELi finantsjuhtimise ja kontrolli alal saadud kogemused, tehakse kokkuvõte kontrollikoja auditite tulemustest ning loetletakse perioodil 2014–2020 ees seisvad ülesanded. Euroopa Parlamendi soovil antakse dokumendis ka riigipõhist teavet koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve valdkonna kohta.

Põhisõnumid

οKui põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ja turutoetus välja arvata, on koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul suurim riskielement vahendite täieliku kasutamise surve.

οPõllumajanduskulutuste seaduslikkusega seotud põhiriskid on maa ja loomade toetuskõlbmatus, toetuste aluseks olevate kulude rahastamiskõlbmatus, toetuskõlbmatud toetusesaajad ning toetuste ebakorrektne arvutamine. Põllumajanduse keskkonnanõuete või investeerimisprojektide erinõuete ja riigihanke-eeskirjade rikkumised on olulised tegurid, mis suurendavad maaelu arengu kulutuste riski.

οSuurim ühtekuuluvuskulutustega seotud risk on ELi ja/või liikmesriikide riigihanke-eeskirjade rikkumine. Suuruselt järgmine risk on seotud sellega, et kulutused (või projektid) ei ole ELi toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud.

οKuigi kontrollisüsteeme oleks võimalik märkimisväärselt parandada, on põhiülesanne võtta meetmeid programmide haldamise lihtsustamiseks. Kontrollikoda leidis vigu kõikides ELi liikmesriikides. Paljud vead tekkisid seetõttu, et üldine juhtimis- ja kontrollikord on keerukas.

οEhkki liikmesriikide ametkondade koostatav riskide ja vigade alane aruandlus on paranenud, peab komisjon jätkama jõupingutusi selle teabe usaldusväärsuse tagamisel.

οUue perioodil määrustesse tehtavad muudatused ei pruugi üldist riskimäära oluliselt mõjutada.

Aastaaruanne Euroopa Arengufondide 2013. aasta kohta

Euroopa Arengufonde (EAFid) rahastavad ELi liikmesriigid, kuid neid hallatakse väljaspool ELi eelarve raamistikku ja neid reguleerivad eraldi finantsmäärused. Euroopa Komisjon vastutab EAFide vahenditest rahastatud meetmete rahalise rakendamise eest.

EAFidest antakse 2000. aastal sõlmitud Cotonou lepingu alusel Euroopa Liidu arengukoostöö abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele. Rahastamine on suunatud vaesuse vähendamise ja kaotamise eesmärgi täitmisele, mis on kooskõlas säästva arengu ja AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumide järkjärgulise maailmamajandusega integreerimise eesmärkidega. See põhineb kolmel üksteist täiendaval sambal, milleks on arengukoostöö, majandus- ja kaubanduskoostöö ning poliitiline mõõde.

Kontrollikoja 2013. aasta aastaaruanne EAFide kohta avaldati koos ELi eelarvet käsitleva aastaaruandega 5. novembril 2014. Aruandes esitati 20. kinnitav avaldus EAFide kohta.

Kontrollikoda leidis, et EAFide 2013. aasta raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase pildi EAFide finantsolukorrast, nende majandustulemustest ja rahavoogudest ning netovara muutustest. Kontrollikoja hinnangul EAFide eelarveaasta 2013 kulutehingute maksete veamäär suurenes ja moodustas 3,4% (2012. aastal 3,0%).

2013. aasta iga-aastased eriaruanded

2014. aastal koostas ja avaldas kontrollikoda eelarveaasta 2013 kohta 51 iga-aastast eriaruannet. Need hõlmasid 41 ELi ametit ja detsentraliseeritud asutust, seitset Euroopa teadusuuringute ühisettevõtet, Euroopa Keskpanka, Euroopa koole ja sideinfrastruktuuri Sisnet.

Lisaks avaldas kontrollikoda oma 2013. aasta iga-aastaste auditite kohta kaks kokkuvõtet – ühes anti ülevaade ELi ametite ja asutuste ning teises teadusuuringute ühisettevõtete kohta. Nimetatud kaks kokkuvõtlikku dokumenti aitavad iga-aastaseid eriaruandeid paremini analüüsida ja mõista, ning neid esitleti Euroopa Parlamendi presidendile, eelarvekontrollikomisjonile, üldasjade nõukogule ning nõukogu eelarvekomiteele. Kokkuvõtted ja iga-aastased eriaruanded on kättesaadavad kontrollikoja veebisaidil (eca.europa.eu).

Liidu mitmes paigas asuvad ELi ametid, asutused ja ühisettevõtted on loodud ELi õigusaktide alusel spetsiifiliste ülesannete täitmiseks. Nende tegevus hõlmab paljusid valdkondi, nagu ohutus, turvalisus, tervishoid, teadusuuringud, rahandus, migratsioon ja reisimine. Kõigil neil on oma volitused, juhatus, direktor, töötajad ja eelarve. Ametitest, asutustest ja ühisettevõtetest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki madal (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas kõrge: nad on liikmesriikides hästi nähtaval ning neil on oluline mõju Euroopa kodanike jaoks eluliselt tähtsate valdkondade poliitikale, otsustusprotsessidele ja programmide elluviimisele.

Aasta jooksul koostati 51

iga-aastast eriaruannet

Kontrollikoda esitas märkuseta arvamuse 41 ameti ja muu asutuse 2013. aasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta. Kõigi raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tulud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Erandiks olid kaks asutust: kontrollikoda esitas märkusega arvamuse EIT (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) ja Frontexi (Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur) raamatupidamise aastaaruande kohta. Kõigi seitsme ühisettevõtte 2013. aasta raamatupidamise aastaaruanded olid usaldusväärsed. Kontrollikoda esitas aga märkusega arvamuse kolme alljärgneva ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevatele tehingutele: Artemis (manussüsteemid), ENIAC (nanoelektroonika) ja IMI (innovatiivsete ravimite algatus).

Euroopa koolide raamatupidamisarvestuses ja kontrollisüsteemides esinevate jätkuvate puuduste tõttu ei saanud kontrollikoda avaldada arvamust selle kohta, kas Euroopa koolide 2013. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esines vigadest tingitud olulist väärkajastamist.

Kontrollikoda auditeeris Euroopa Keskpanga süsiniku jalajälje haldamist ja leidis, et kuigi pank on võtnud meetmeid oma haldustegevuse tekitatud negatiivse keskkonnamõju vähendamiseks, vajatakse sellealaseid täiendavaid jõupingutusi.

ELi amet – Hispaanias Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (OHIM).

2014. aasta eriaruanded

Lisaks aastaaruannetele ja iga-aastastele eriaruannetele avaldab kontrollikoda kogu aasta vältel eriaruandeid, milles esitatakse valitud eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tulemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende mõju ning seega tagada ka kontrollikoja ressursside parim kasutamine.

Audititeemade valimisel arvestab kontrollikoda järgmisi tegureid:

•konkreetses kulu- või poliitikavaldkonnas kindlaks tehtud vigade ja vähese tulemuslikkuse riskid;

•kontrollikoja auditist tulenev potentsiaalne lisandväärtus;

•poliitiline ja avalik huvi.

2014. aastal valmis 24

eriaruannet

Tulemus- ja vastavusauditi põhietapid

Järgnevatel lehekülgedel esitatakse kontrollikojas 2014. aastal valminud 24 eriaruande lühiülevaated, mis on liigendatud vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 (ELi mitmeaastase eelarve) rubriikidele.

Arukas ja kaasav majanduskasv

ELi kulutused arukale ja kaasavale majanduskasvule hõlmavad kahte valdkonda:

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste energiavõrkude, transpordi ja kommunikatsiooni, sotsiaalpoliitika, ettevõtluse arengu jne rahastamist. ELi eelarvest rahastatakse konkurentsivõime edendamist majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks ajavahemikus 2014–2020 summas 142 miljardit eurot (jooksevhindades), mis moodustab 13% ELi kogueelarvest.

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus hõlmab regionaalpoliitikat, mille eesmärk on aidata Euroopa kõige vähem arenenumatel riikidel ja piirkondadel teistele järele jõuda ning parandada kõigi piirkondade konkurentsivõimet ja nendevahelist suhtlust. ELi ühtekuuluvuspoliitika ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud kulutused on 367 miljardit eurot (jooksevhindades), mis moodustab 34% ELi kogueelarvest.

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded:

•Aruandes „ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus” (nr 1/2014) hinnati ELi struktuurifondidest kaasrahastatud ühiskondliku linnatranspordi projektide elluviimist ja mõjusust, ning uuriti, kas projektid vastavad kasutajate vajadustele ja saavutavad neile seatud eesmärgid.

Auditiga leiti, et kaks kolmandikku ELi struktuurifondidest kaasrahastatud linnatranspordiprojektidest on alakasutatud. Selle peamisteks põhjusteks olid projektide ülesehituses ja transpordipoliitikas sisalduvad puudused. Projektide vähesele tulemuslikkusele ei järgnenud aga tavaliselt nende elluviijate või riiklike ametiasutuste poolseid järelmeetmeid. Üldiselt vastasid enamiku projektide infrastruktuur ja sõidukid projektide tehnilistele kirjeldustele. Täheldati küll märkimisväärseid viivitusi ja ülekulu, ent peaaegu kõik valminud projektid vastasid kasutajate vajadustele.

Euroopa linnad peavad kohaliku linnaliikluse korraldamise poliitika abil parandama liikuvust ning vähendama liiklusummikuid, õnnetuste arvu ja saastet. Perioodideks 2000–2006 ja 2007–2013 eraldas EL linnatranspordile kokku 10,7 miljardit eurot. Kaasrahastamine aitab linnadel teostada ühiskondliku transpordi projekte (nt metrood, trammid ja bussid).

Trammidel ja bussidel on linnaliikluses keskne osa.

•Aruandes „Taastuvenergia tootmise toetamine ühtekuuluvuspoliitika vahenditest – kas toetuse abil on saavutatud häid tulemusi?” (nr 6/2014) hinnati, kas taastuvenergia edendamise kahest kõige suuremast rahastamisallikast (Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist) pärit vahendid eraldati hoolikalt valitud prioriteetidega kulutõhusatele ja hästi ettevalmistatud taastuvenergia tootmise projektidele, millel on ratsionaalsed eesmärgid, ning millises ulatuses saavutati vahendite abil häid tulemusi, mis aitavad kaasa ELi 2020. aastaks seatud eesmärgile taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kohta.

Auditiga leiti, et tuleb võtta täiendavaid parandusmeetmeid, kui antud toetuse abil soovitakse anda maksimaalne panus taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide saavutamisesse. Auditeeritud projektide väljundid vastasid kavandatule ning suurem osa projektidest oli valimise ajaks piisavalt hästi ette valmistatud ja valmis elluviimiseks. Projektide puhul ei olnud suuri ülekulusid ega viivitusi ning taastuvenergia tootmisvõimsus paigaldati ja toimis kavakohaselt. Taastuvenergiaprojektide puhul jäid energiatootmiseesmärgid aga kohati saavutamata või ei mõõdetud tulemusi asjakohaselt. Kokkuvõttes oli kulutõhusus piiratud, kuna see ei olnud taastuvenergia projektide kavandamise ja rakendamise juhtpõhimõte, ning eraldatud rahastamisest tulenev ELi lisandväärtus oli piiratud.

Euroopa Liidu Nõukogu määras ELi siduvaks eesmärgiks toota 2020. aastaks 20% energiat (summaarne energia lõpptarbimine) taastuvatest energiaallikatest. Programmitöö perioodil 2007–2013 eraldati ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu taastuvenergia meetmetele ligi 4,7 miljardit eurot.

•Aruandes „Kas ERF on edukalt toetanud ettevõtlusinkubaatorite arendamist?” (nr 7/2014) hinnati seda, kas Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) kaasrahastatud ettevõtlusinkubaatorid on suure potentsiaaliga idufirmasid edukalt toetanud.

Auditiga leiti, et ERF on ettevõtlusinkubaatorite taristu loomist toetanud olulise rahalise panusega, eriti liikmesriikides, kus seda tüüpi ettevõtlustoetust esines suhteliselt harva. Auditeeritud inkubaatorite tulemused olid aga tagasihoidlikud. Inkubatsiooniteenuste osutamine oli üsna piiratud, mis tulenes rahalistest piirangutest ja vähesest inkubatsioonitegevusest. Seda võib peamiselt seletada ebapiisavate juhtimisalaste teadmistega inkubatsioonitegevuse kohta, samuti juhtimissüsteemide puudustega.

Ettevõtlusinkubaatorite ülesanne on toetada idufirmade edukat loomist ja edasiarendamist. Seetõttu on VKEde toetamine saanud aastate jooksul järjest olulisemaks poliitiliseks prioriteediks. Perioodil 2007–2013 kasutas EL selle valdkonna toetamiseks kokku 38 miljardit eurot.

ERFist kaasrahastatud „Delta” hoone Wrocławi tehnoloogiapargis. Arhitekt: Anna Kościuk.

•Aruandes „Kas ERF on ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud?” (nr 12/2014) uuriti, kas liikmesriigid kasutasid bioloogilise mitmekesisuse otseseks edendamiseks kättesaadavat ERFi rahastamist, ning hinnati, kas kaasrahastatud projektid olid bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel mõjusad.

Auditiga leiti, et projektidele eraldatud ERFi vahendite kasutusmäär oli madalam kui teistes ERFi kuluvaldkondades. Kui ERF jätkab ELi bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise strateegia elluviimise toetamist, peaks komisjon aitama liikmesriikidel koostada aktiivset kaitsepoliitikat, eriti elupaikade või liikide erikaitse- ja majandamiskavade mõjusaks elluviimiseks. Kaasrahastatud projektid olid üldiselt riiklike ja ELi bioloogilise mitmekesisuse prioriteetidega kooskõlas. Nende tulemuslikkuse hindamist takistas aga asjaolu, et enamik liikmesriike ei olnud kehtestanud elupaikade ja liikide arengu hindamiseks tulemusnäitajaid ega seiresüsteeme.

Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on ELi oluline prioriteet. Pärast seda, kui 2010. aastaks ei suudetud peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu Euroopas, kehtestas nõukogu ELi bioloogilise mitmekesisuse uue strateegia aastani 2020. Programmitöö perioodil 2007–2013 eraldati ERFist bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse vahetuks edendamiseks 2,8 miljardit eurot.

•Aruandes „Kas VKEdele e-kaubanduse valdkonnas antud ERFi toetus on olnud mõjus?” (nr 20/2014) hinnati, kas rakenduskavad olid hea alus VKEdele e-kaubanduse valdkonnas mõjusa toetuse andmiseks, kas korraldusasutused valisid ja jälgisid e-kaubanduse projekte nõuetekohaselt, ning kas ERFist kaasrahastatud e-kaubanduse projektid on edukalt ellu viidud ja kas nad on toetust saanud VKEdele mõõdetavat kasu toonud.

Auditiga leiti, et VKEdele e-kaubanduse (internetipõhise kaubanduse) valdkonnas antud ERFi toetus aitas kaasa internetipõhiste äriteenuste kättesaadavuse suurendamisele. Järelevalvega seotud puuduste tõttu ei olnud aga võimalik hinnata, kui suurel määral see aitas kaasa ELi ja liikmesriikide IKT-alaste eesmärkide saavutamisele. Nõrkade valikumenetluste tõttu ei taga paljud kaasrahastatavad projektid tõenäoliselt rahaliste kulutuste otstarbekust. Programmide juhid keskendusid pigem raha täielikule kasutamisele (väljundid) kui tulemuste saavutamisele.

Komisjon on e-kaubanduse edendamiseks välja töötanud Euroopa digitaalse tegevuskava. Perioodiks 2007–2013 eraldati ERFi kaudu 3 miljardit eurot ELi vahendeid VKEdes info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate parema kasutamise edendamiseks.

Kontrollikoja video eriaruande „kohta – kontrollikoja videokanal EUauditorsECA, Youtube.

Lähemalt ühest tulemusauditist: ELi rahastatud investeeringud lennujaamade infrastruktuuri: kuludele vastav tulu jäi saamata (nr 21/2014)

Liiga suure läbilaskevõimega rajatud Fuerteventura terminali suletud osa.

Euroopa lennuliiklus on juba aastaid kasvanud ning prognooside kohaselt see peaaegu kahekordistub aastaks 2030. ELi lennutranspordipoliitika eesmärk on olnud läbilaskevõime probleemide lahendamine täiendava infrastruktuuri ehitamise teel, olemasolevate rajatiste parem kasutamine, lennujaamateenuste optimeerimine ja teiste transpordiliikide integreerimine. Sellest hoolimata ei suudeta stardiradade ja maapealse infrastruktuuri läbilaskevõime ammendumise tõttu nõudluse kasvuga suures osas sammu pidada.

Euroopas on praegu enam kui 500 kommertslennujaama, mis annavad otseselt või kaudselt tööd enam kui miljonile inimesele, ning koos lennundusettevõtetega on nende osa ELi sisemajanduse koguproduktis enam kui 140 miljardit eurot. Lennujaamadega seotud infrastruktuuriprojektid moodustavad ELi eelarve kulutustest olulise osa: programmitöö perioodil 2000–2013 eraldas EL lennujaamade infrastruktuurile kokku ligikaudu 4,5 miljardit eurot, millest enam kui 2,8 miljardit eurot pärines struktuurifondidest.

Kontrollikoja tulemusauditi eesmärk oli kindlaks teha, kas need kulutused põhinesid tõendatud investeerimisvajadustel, ehitised valmisid õigeaegselt ja eelarve piires, ning kas ehitatud (või moderniseeritud) infrastruktuur leidis täies mahus kasutamist. Lisaks hindas kontrollikoda, kas investeeringud tõid endaga kaasa reisijate arvu suurenemise ja klienditeeninduse parema kvaliteedi, ning kas rahastatud lennujaamad olid rahaliselt jätkusuutlikud.

Audit hõlmas 20 ELi rahastatud lennujaama viies liikmesriigis (Eesti, Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Poola), ning kontrollikoja audiitorid viisid selle läbi ajavahemikus mai 2013 kuni oktoober 2014. Aastatel 2000–2013 eraldati neile lennujaamadele ELi vahendeid kokku summas enam kui 600 miljonit eurot. Auditirühm vaatas läbi asjaomased õigusaktid, viie liikmesriigi lennutranspordi kavandamisdokumendid ja peamiste lennundusorganisatsioonide väljaanded. Kõige tähtsamad olid aga kohapealsed auditikäigud, mille käigus koguti tõendusmaterjali projektide otseste väljundite kohta, hinnati ELi rahastamise kasutamist, tulemusi ja mõju ning lennujaamade rahalist olukorda.

Üldine järeldus oli, et ELi toel lennujaamade infrastruktuuri tehtud investeeringutega ei kaasnenud kuludele vastavat tulu. Rahastati liiga paljusid lennujaamu (mis asusid sageli üksteise läheduses) ja paljudel juhtudel ületas infrastruktuuri suurus lennujaamade vajadusi. Oma reisijate arvu suutsid suurendada vaid pooled auditeeritud 20 lennujaamast. Klienditeeninduse paranemist või sotsiaal-majanduslikku kasu (nagu töökohtade loomine) kas ei mõõdetud või puudusid selle kohta tõendid.

Audiitorid leidsid ka, et seitse lennujaama ei olnud rahaliselt jätkusuutlikud ning ilma avaliku sektori pideva rahalise toeta on neil raske tegevust jätkata. Enamiku auditeeritud lennujaamade puhul ei peetud kinni infrastruktuuriprojektide ehitus- ja üleandmistähtaegadest. Enam kui pooltel juhtudel esines ülekulu, mistõttu pidid liikmesriigid enda eelarvevahenditest maksma algses eelarves kavandatust pea 100 miljoni euro võrra rohkem.

Kaasrahastamise liikmesriikide vaheline koordineerimine oli puudulik, kuna enamikus liikmesriikides puudus pikaajaline lennujaamade arengukava. Lisaks oli puudulik komisjonipoolne järelevalve, ning komisjon tavaliselt ei tea, milliseid lennujaamu on rahastatud ja millises mahus. Selline olukord ei võimalda komisjonil saada täielikku ülevaadet kõigi ELi vahenditega lennujaamadesse tehtud investeeringute kohta ning raskendab nii komisjoni järelevalverolli täitmist kui ka poliitikameetmete asjakohase koostamise ja elluviimise tagamist.

Kontrollikoda soovitab oma leidude põhjal, et komisjon peaks alates programmitöö perioodist 2014–2020 tagama, et liikmesriigid eraldaksid vahendeid üksnes selliste lennujaamade infrastruktuurile, mis on rahaliselt jätkusuutlikud ning mille investeerimisvajadusi on asjakohaselt hinnatud ja põhjendatud. Samuti soovitab kontrollikoda, et liikmesriikidel peaks olema sidusad piirkondlikud, riiklikud ja riigiülesed lennujaamade arengukavad, mille abil vältida liigse läbilaskevõime loomist, kattuvusi ning lennujaamade infrastruktuuri tehtavaid koordineerimata investeeringuid.

Komisjoni vastuses kinnitati, et saadud kogemustest võetakse õppust. Selle tulemusena võttis komisjon perioodi 2014–2020 asjakohastes õigusaktides kasutusele täiesti teistsuguse lähenemisviisi. Aruannet esitleti Euroopa Parlamendile, kes kiitis heaks kõik kontrollikoja järeldused ja soovitused.

Aruande avaldamine tekitas suurt meediahuvi. Seda kajastati kõige rohkem Hispaania meedias, ent ka rahvusvahelistes ajalehtedes, telekanalites ja sotsiaalmeedias.

Vasakult paremale: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (aruande eest vastutav kontrollikoja liige), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

ELil on põllumajanduse, maaelu arengu, kalanduse ja keskkonna valdkonnas ulatuslikud poliitilised ülesanded. Ajavahemikul 2014–2020 on valdkonna kavandatud kulutused jooksevhindades kokku 420 miljardit eurot (39% ELi kogueelarvest).

Kolm neljandikku summast eraldatakse põllumajandustootjatele makstavateks otsetoetusteks ja põllumajandusturgudele. Neid toetusi rahastatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, mis moodustab ühise põllumajanduspoliitika esimese samba. Viiendik eelarvest kulub ELi maaelu arengu toetuseks, mida rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist ehk ühise põllumajanduspoliitika teisest sambast. Põllumajanduse ja maaelu arengu eelarvet täidab komisjon koostöös liikmesriikidega.

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded:

•Aruandes „ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud” (nr 4/2014) hinnati seda, kas ELi veepoliitika eesmärgid olid edukalt ÜPP-sse integreeritud.

Auditiga leiti, et EL on selle ülesande täitmisel olnud vaid osaliselt edukas. Puudusi leiti kahes integratsioonivahendis (nõuetele vastavus ja maaelu areng), lisaks osutati viivitustele ja puudustele veepoliitika raamdirektiivi rakendamises. Ühise põllumajanduspoliitika vahenditel on siiani olnud positiivne mõju vee kvantiteedi ja kvaliteedi parandamisega seotud poliitika eesmärkide toetamisele. Võrreldes ÜPP-le seatud poliitiliste eesmärkidega, on neil aga piiratud mõju. Näiteks ei võimalda kumbki vahend ÜPP eelarve kulutuste raames täies ulatuses „saastaja maksab”-põhimõtte rakendamist. Lisaks puuduvad nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides piisavad teadmised põllumajandustegevuse tagajärjel veele avalduva mõju ning selle muutumise kohta.

Euroopa veevarude kvaliteedi kaitsmine on ELi jaoks prioriteetne ülesanne. Vee ühe peamise kasutaja ja saastajana on põllumajandusel keskne roll veeressursi jätkusuutlikul majandamisel. ÜPP moodustas 2014. aastal enam kui 50 miljardit eurot ehk veidi alla 40% ELi eelarvest ning selle kaudu soovib EL suunata ka veele mõju avaldavat põllumajandustegevust.

•Aruandes „Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva?” (nr 8/2014) hinnati, kui mõjusalt on komisjon hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste (nt haritud maa või loomade arv pealt antavad toetused) integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva pärast 2008. aastal toimunud ÜPP läbivaatamist.

Auditiga leiti, et ajavahemikus 2010–2012 ei teinud komisjon liikmesriikide üle piisavat järelevalvet ühtse otsemaksete kava raames antava ELi toetuse toetustoetusõiguste arvutamise küsimuses. Liikmesriikides oli põllumajandustootjate võrdlusandmeid küll enamasti õigesti kasutatud, kuid arvutuseeskirjade ja -põhimõtete rakendamisel esines siiski märkimisväärseid puudusi. Komisjon ei suutnud tagada, et liikmesriikides toetuse jagamiseks määratletud kriteeriumid oleksid alati kooskõlas ELi põhimõtetega. Ei hinnatud ka seda, kas liikmesriigid järgisid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid või võisid mõjutada turutingimusi. Komisjoni kehtestatud raamistik ei selgitanud piisavalt seda, milliseid kontrolle peavad liikmesriigid tegema, ning liikmesriikide kontrollisüsteemide kvaliteet ei olnud ühtlane.

Ühtse otsemaksete kava peamine eesmärk oli asendada turutoetuse otsemaksed tootmisest lahti seotud toetusega, mis annab põllumajandustootjatele võimaluse toota vastavalt turunõudlusele ning tagab neile varasemast stabiilsema sissetuleku. Ühtse otsemaksete kava on praeguseks kasutusele võetud 18 liikmesriiki ning see moodustab 54% ELi põllumajanduse ja maaelu arengu kogueelarvest.

•Aruandes „Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedenduse alast toetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?” (nr 9/2014) hinnati, kas investeerimis- ja müügiedendusmeetmed olid asjakohaselt üles ehitatud, ning uuriti kättesaadavat järelevalve- ja hindamisteavet, et hinnata, kas komisjon ja liikmesriigid saavutasid kavandatud tulemused tõhusalt.

Auditiga jõuti järeldusele, et veinisektorile eraldatud investeerimis- ja müügiedendustoetuse haldamist mõjutasid negatiivselt ülesehitus- ja rakenduspuudused ning mõju ELi veinide konkurentsivõimele ei olnud alati näha. Spetsiifiliselt veinisektorile suunatud täiendav investeerimismeede ei ole põhjendatud, kuna maaelu arengu poliitika raames juba anti sellist toetust. Müügi edendamiseks eraldatud ELi toetust kasutati tihti olemasolevate turgude kindlustamiseks, mitte uute turgude leidmiseks või vanade tagasivõitmiseks. Investeerimismeetmest saadavat kasu on keeruline eristada maaelu arengu investeeringute mõjust.

Euroopa Liit on maailma suurim veinitootja. ELi toetuse eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet ning tagada pakkumise ja nõudluse parem tasakaal. Liikmesriigid kasutasid aastail 2009–2013 müügiedendusmeetme raames 522 miljonit ning investeerimismeetme raames 518 miljonit eurot ELi vahendeid. Perioodiks 2014–2018 suurendatakse liikmesriikidele meetme tarbeks eraldatavaid vahendeid tunduvalt.

•Aruandes „Kalandusfondist vesiviljelusele eraldatud toetuse mõjusus” (nr 10/2014) hinnati, kas vesiviljeluse säästvat arengut toetavad meetmed olid liikmesriikide ja ELi tasandil otstarbekalt kavandatud ja rakendatud, ning kas EKF andis kuludele vastavat tulu ja toetas vesiviljeluse säästvat arengut.

Auditiga kontrolliti, kas vesiviljeluse säästvat arengut toetavad meetmed olid liikmesriikide ja ELi tasandil otstarbekalt kavandatud ja rakendatud ning kas EKF andis kuludele vastavat tulu ning toetas vesiviljeluse säästvat arengut. Vesiviljeluse säästva arengu alaste ELi eesmärkide elluviimiseks loodud raamistik oli ebapiisav ja tulemused ebaküllaldased. Liikmesriigid ei ole vesiviljeluse säästvat arengut toetavaid meetmeid otstarbekalt kavandatud ega ellu viinud. Liikmesriikide strateegiakavad ja rakenduskavad ei olnud piisavalt selge alus toetuste eraldamiseks vesiviljelusele ning sektoril puudus terviklik strateegia. Kalandusfondi projektid olid tihti halvasti suunatud ning auditiga leiti, et tavaliselt ei saavutanud projektid kavandatud tulemusi ega toonud kuludele vastavat tulu.

Igal aastal toodetakse ELi vesiviljelussektoris ligi 1,3 miljonit tonni kala ning sektori käive on 4 miljardit eurot. Ühise kalanduspoliitika üks eesmärke perioodil kuni 2013. aastani oli soodustada vesiviljeluse säästvat arengut. 2013. aasta mai seisuga oli EKF eraldanud 400 miljonit eurot, et rahastada meetmeid tootlikeks investeeringuteks vesiviljelusse ning keskkonna- ja tervishoiumeetmeid.

•Aruandes „Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine” (nr 22/2014) uuriti, kas komisjoni ja liikmesriikide kasutatavad lähenemisviisid olid maaelu arengu kulude kontrolli all hoidmisel mõjusad.

Auditiga leiti, et ELi liikmesriigid saaksid maaelu arengu projektitoetuste kulutusi oluliselt vähendada ja neist seejuures rohkem kasu saada. Audiitorid leidsid, et maaelu arengu kulutuste vähendamiseks on olemas toimivaid ja kulutõhusaid lähenemisviise, mida peaks lihtsalt rohkem kasutama. Liikmesriikide kontrollisüsteemid keskendusid toetustaotlustes loetletud toodete või tööde hindadele, vähem pöörati tähelepanu sellele, kas need artiklid olid üldse asjakohased. Mõnda liiki kontrollid olid aeganõudvad või ei andnud kindlust heaks kiidetud kulude põhjendatuse kohta. Programmitöö perioodi 2007–2013 alguses ei koostanud komisjon suuniseid ega levitanud head tava. Komisjon ei kontrollinud enne suuremahuliste toetuste heakskiitmist seda, kas liikmesriikide süsteemid olid mõjusad.

Ligikaudu pool perioodiks 2007–2013 kavandatud ELi maaelu arengu 100 miljardi euro suurusest eelarvest eraldati toetustena põllumajandusettevõtjate, maapiirkondade ettevõtete, maapiirkondade organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste teostatud investeeringutele ning muudele projektidele.

•Aruandes „Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?” (nr 23/2014) uuriti maaelu arengu poliitika rakendamise vastavust kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele, ning otsiti arengu valdkonna kõrge veamäära peamisi põhjuseid.

Auditiga leiti, et suurem osa maaelu arengu valdkonna veamäärast tuleneb liikmesriikide tasandil kehtestatud tingimuste mittetäitmisest. Liikmesriikide kontrolliasutused oleksid võinud ja pidanud avastama ja kõrvaldama enamiku maaelu arengu valdkonna investeerimismeetmeid mõjutanud vigadest. Kontrollisüsteemid sisaldavad puudusi, kuna kontrollid ei ole kõikehõlmavad ja põhinevad ebapiisaval teabel. Maaelu arengu kulutuste keskmine veamäär kolmel viimasel aastal oli 8,2%. Investeerimismeetmete osakaal veamääras oli kaks kolmandikku ning pindalatoetuse osakaal üks kolmandik. Vaid 16% veamäärast tulenes ELi määrustes sätestatud tingimustele mittevastamisest, suurem osa veamäärast (84%) tuleneb aga liikmesriikide tasandil kehtestatud tingimuste mittetäitmisest.

EL ja selle liikmesriigid eraldasid programmitöö perioodil 2007–2013 maaelu arengu poliitikale enam kui 150 miljardit eurot, mis omakorda jagunes investeerimismeetmete ja pindalatoetuse vahel peaaegu täpselt pooleks. Tegu on eriti palju vigu sisaldava kuluvaldkonnaga.

•Aruandes „Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud?” (nr 24/2014) hinnati, kas EAFRD toetusmeedet metsade potentsiaali taastamiseks ja ennetustegevuseks (meede 226) hallati hästi ning kas komisjonil ja liikmesriikidel on võimalik tõendada, et toetuse kavandatud eesmärgid saavutati kulutõhusal viisil.

Auditiga leiti, et tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks antud ELi toetust ei hallatud piisavalt hästi. Komisjon ja liikmesriigid ei suuda näidata, et toetuse kavandatud tulemused oleksid saavutatud kulutõhusal viisil.

Viimase 30 aasta vältel põles ELis igal aastal keskmiselt 480 000 hektarit metsaala. ELi toetuse kogusumma perioodiks 2007–2013 oli 1,5 miljardit eurot, millest enam kui 80% kasutati ennetustegevuseks.

Julgeolek ja kodakondsus

Julgeoleku ja kodakondsuse poliitikavaldkond loodi selleks, et tagada isikute vaba liikumine ning kaitsta hästi liidu kodanikke. Valdkond ulatub ELi välispiiride haldamisest kuni õigusalase koostööni kriminaalasjades, ning hõlmab varjupaiga- ja sisserändepoliitikat, politseikoostööd ja kuritegevusevastast võitlust. Kuluvaldkonna kavandatud eelarve ajavahemikuks 2014–2020 on 18 miljardit eurot (jooksevhindades), mis moodustab 2% ELi kogueelarvest.

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded:

•Aruandes „Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) Euroopa Komisjoni poolsest arendamisest saadud kogemused” (nr 3/2014) uuriti, miks sai komisjon SIS II süsteemi valmis kuus aastat kavandatust hiljem, ning miks osutus selle maksumus algselt planeeritust kaheksa korda suuremaks. Samuti uuriti seda, kas SIS II jaoks oli kogu projekti elluviimise vältel olemas usaldusväärne projektikirjeldus, milles võeti arvesse maksumust ja oodatavat kasu puudutavaid olulisi muutusi.

Auditiga leiti, et viibinud valmimise ja ülekulude põhjusteks olid puudused projekti komisjonipoolses juhtimises. Algne valmimistähtaeg oli ebarealistlik ja komisjon ei suutnud peamist arenduslepingut kuni 2009. aastani tõhusalt juhtida. Algsetes kuluprognoosides alahinnati oluliselt vajalike investeeringute tegelikku mahtu. Projekti lõppmaksumus oli 189 miljonit eurot (algne eelarve oli 23 miljonilt euro), millele lisandus riiklike süsteemide arendamise hinnanguline maksumus summas 330 miljonit eurot. Komisjoni ei suutnud täielikult näidata, et SIS II näol oli tegu organisatsiooni jaoks parima rahakasutusega. Mõningaid projekti esimese osa käigus saadud kogemusi on komisjon juba rakendanud teiste suuremahuliste IT-projektide ettevalmistamisel.

Schengeni infosüsteemi kasutavad kogu Schengeni ala riikide piirivalveasutused, politsei, toll ning viisade väljastamisega tegelevad asutused ja kohtud. Süsteem sisaldab teavet (hoiatusteateid) isikute kohta, kes võivad olla seotud raske kuritegevusega või kellel ei ole õigust ELi siseneda või liidu territooriumil viibida. Lisaks sisaldab see ka hoiatusteated kadunud isikute ja kadunud või varastatud vara kohta.

•Aruandes „Välispiirifond on edendanud finantssolidaarsust, kuid fondi tulemuste mõõtmist tuleb parandada ning ELi lisandväärtust suurendada” (nr 15/2014) hinnati Välispiirifondi mõjusust ja ELi lisandväärtust, ning seda, mil määral saavutati fondi raames ellu viidud programmide ja projektide eesmärgid.

Auditiga leiti, et Välispiirifond parandas ELi välispiiride haldamist ja edendas liikmesriikidevahelist finantssolidaarsust. Fondi täiendav ELi lisandväärtus oli aga piiratud ning üldiseid tulemusi ei olnud võimalik mõõta, sest vastutavate asutuste järelevalve oli nõrk ning komisjoni- ja liikmesriikidepoolses hindamistegevuses esines tõsiseid puudusi. Liikmesriikide programmid ei olnud lülitatud riiklikesse piirivalve- ja viisastrateegiatesse ning neil puudusid SMART-eesmärgid ja mõõdetavad näitajad. Projektide valikumenetlused ei taganud liikmesriikide tegelike vajaduste katmist. Puudulikud hankemenetlused liikmesriikides ohustasid usaldusväärset finantsjuhtimist. Fondi juhtimises leiti tõsiseid puudusi peamistes liikmesriikides (Kreeka, Hispaania, Itaalia ning rahastamise algusaastatel Malta).

Välispiirifond on ELi välispiiride haldamist toetav peamine rahastamisvahend, mille eelarve perioodil 2007–2013 oli 1,9 miljardit eurot. Fondi peamine eesmärk oli aidata praegustel ja tulevastel Schengeni riikidel tagada ühiste välispiiride ühtne, mõjus ja tõhus kontroll.

ELi ülemaailmne roll

ELi tegevus selles välissuhete valdkonnas hõlmab laienemist, oma naabruses stabiilsuse, turvalisuse ja heaolu tagamist, aktiivset tööd säästva arengu heaks rahvusvahelisel tasandil; meetmeid ülemaailmse poliitilise valitsemistava edendamiseks ning strateegilise ja tsiviiljulgeoleku tagamiseks.

Nende eesmärkide täitmiseks eraldas EL ajavahemikuks 2014–2020 kokku 66 miljardit eurot (jooksevhindades), mis moodustab 6% liidu kogueelarvest. Lõviosa rahalistest vahenditest haldab komisjon otse kas oma peakorterist või delegatsioonide kaudu. Osa abist hallatakse ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded:

•Aruandes „ Euroopa välisteenistuse loomine” (nr 11/2014) hinnati, kas välisteenistuse loomine oli asjakohaselt ette valmistatud; kas välisteenistuse ressursid prioriseeriti, organiseeriti ja jaotati tõhusalt; ning kas välisteenistus on oma tööd komisjoni ja liikmesriikidega mõjusalt koordineerinud.

Auditiga leiti, et välisteenistus peaks suurendama oma tõhusust ning tegema rohkem ELi ja tema kodanike jaoks. Euroopa välisteenistus loodi kiirustades ja ilma asjakohase ettevalmistuseta. Puudused ressursside prioriseerimisel, organiseerimisel ja eraldamisel vähendasid välisteenistuse tõhusust. Töö koordineerimine komisjoniga oli vaid osaliselt mõjus – see tulenes peamiselt mõjusate koordineerimismehhanismide puudumisest ning delegatsioonides kasutatavast jäigast finants- ja haldusraamistikust. Liikmesriikidega koordineerimist saab veelgi paremaks muuta, et ära kasutada nt teabevahetuses, ühispaiknemises ja konsulaarteenuste pakkumises (sealhulgas ELi kodanike kaitsmine) peituvat sünergiat.

Välisteenistuse moodustavad Brüsselis asuv peakorter ja 140 delegatsioonist koosnev ülemaailmne võrgustik. Euroopa välisteenistuse 2014. aasta eelarve oli 519 miljonit eurot, mis jagunes peakorteri (41%) ja delegatsioonide vahel (59%).

•Aruandes „Haitile pärast maavärinat antud ELi rehabilitatsiooniabi” (nr 13/2014) uuriti, kas ELi poolt Haitile antud rehabilitatsiooniabi oli hästi kavandatud ja ellu viidud, ning kas komisjon tagas häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi sidususe.

Auditiga leiti, et pärast 2010. aasta maavärinat ELi poolt Haitile antud rehabilitatsiooniabi oli üldjoontes hästi kavandatud ja vastas Haiti vajadustele, kuid programme ei viidud piisavalt mõjusalt ellu ning häda-, rehabilitatsiooni- ja arenguabi ei olnud omavahel piisavalt seotud. Enamiku programmide kavandatud väljundid küll saavutati (või tõenäoliselt saavutatakse), ent enamiku puhul esines viivitusi. Ehkki komisjon oli keerulistest oludest hästi informeeritud, ei juhtinud ta piisavalt mõningaid programmieesmärkide täitmisele ja saavutamisele avalduvaid olulisi riske. Programmide üle tehti küll järelevalvet, ent komisjon ja Euroopa välisteenistus ei võtnud õigeaegselt meetmeid, et Haitis asuvat ELi delegatsiooni täiendavate ressurssidega toetada (delegatsioonil nappis ressursse kohapealsete külastuste tegemiseks).

2010. aasta märtsis eraldasid 55 rahastavat riiki ajavahemikuks 2010–2012 rehabilitatsiooni- ja arenguabiks 5,4 miljardit Ameerika dollarit, 2013. ja sellele järgnevateks aastateks eraldati lisaks 3 miljardit dollarit. EL eraldas ühe suurema rahastajana 1,2 miljardit eurot.

•Aruandes „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus” (nr 16/2014) käsitleti piirkondlike investeerimisrahastute loomist ja juhtimist ning uuriti, mil määral saavutati ühendamise kavandatud tulemused.

Auditis anti ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuvale piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamisele positiivne hinnang; samas loetleti mitu kiiremas korras lahendamist vajavat olulist probleemi. Piirkondlikud investeerimisrahastud olid loodud nõuetekohaselt, ent ühendamisest saadav potentsiaalne kasu ei materialiseerunud täiel määral, kuna komisjonipoolne juhtimine oli puudulik. Pea poolte projektide puhul ei olnud küllaldaselt tõendusmaterjali, mis oleks võimaldanud kinnitada toetuste põhjendatust. Mõnel juhul täheldati, et investeeringud oleks tõenäoliselt tehtud ka ilma ELi toetuseta. Komisjon peaks tagama, et toetuste andmine põhineks neist tuleneva lisandväärtuse (ELi arengu-, naabruspoliitika ja laienemisega seotud eesmärkide saavutamine) dokumenteeritud hindamisel.

Komisjon on alates 2007. aastast loonud kaheksa piirkondlikku investeerimisrahastut. Need ühendavad Euroopa Arengufondidest ja ELi üldeelarvest rahastatavad toetused laenudega, mida annavad põhiliselt Euroopa arengukoostöö finantseerimisasutused. Ühendamisega püütakse toetada investeerimisvõimalusi (enamasti suuri taristuprojekte), mis võiksid olla elujõulised, kuid ei saa turutingimustes piisavalt rahastamist.

•Aruandes „Kas ELi tippkeskuste algatus võib aidata vähendada väljastpoolt ELi lähtuvaid keemilisi, bioloogilisi, kiirgus- ja tuumaohte?” (nr 17/2014) hinnati, kas algatus põhineb enne 2010. aastat valitsenud olukorra põhjalikul analüüsil, kas selle organisatsiooniline ülesehitus on määratletud ülesannete lahendamiseks asjakohane, ning kas on loodud asjakohane ja töötav juhtimissüsteem?

Aruandes oli kontrollikoda üldiselt positiivne ja järeldas, et keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alased ELi tippkeskused aitavad üldiselt kaasa väljastpoolt ELi lähtuvate ohtude vähendamisele. Algatus on kooskõlas Euroopa julgeolekustrateegias määratletud prioriteetide ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegiaga. Algatuse tegevuse jätkusuutlikkuse suurendamiseks on sellesse kaasatud partnerriikide sidusrühmad. Algatuse organisatsiooniline ülesehitus on üldiselt asjakohane, ent selle keerulisus tõi endaga kaasa viivitusi projektide käivitamisel.

Tippkeskused kujutavad endast maailma eri piirkondades loodud piirkondlikke platvorme, mille eesmärk on tegelda keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaalaste (KBRT) ohtudega. Tegu on stabiliseerimise rahastamisvahendi pikaajalise komponendi kõige kaalukama meetmega, millele ajavahemikuks 2007–2013 eraldati 100 miljonit eurot.

•Aruandes „EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid” (nr 18/2014) uuriti, kas need süsteemid on usaldusväärsed, asjakohaselt organiseeritud ja kas neile on eraldatud vajalikud ressursid, kas nad tagavad asjakohased ja usaldusväärsed leiud ning leidude maksimaalse kasutamise.

Audit oli kriitiline nende süsteemide usaldusväärsuse suhtes. Hindamine ja tulemustele suunatud järelevalve on küll hästi organiseeritud, ent rohkem tähelepanu võiks pöörata ressursside tõhusale kasutamisele. Süsteemid ei anna piisavat teavet saavutatud tulemuste kohta ega taga leidude maksimaalset kasutamist. Komisjoni delegatsioonide organiseeritud ja partnerriikides läbi viidud projektide ja programmide hindamise juhtimine on ebarahuldav: üldine järelevalve on ebapiisav, kasutatud ressursside hulk ebaselge ning puudub juurdepääs tehtud hindamiste tulemustele.

Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid aruandlusraamistiku kaks peamist elementi on hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid. Süsteemide iga-aastane maksumus on hinnanguliselt 34–38 miljonit eurot. Nendega hõlmatud kulutuste aastamaht on hinnanguliselt ligikaudu 8 miljardit eurot.

•Aruandes „ELi ühinemiseelne abi Serbiale” (nr 19/2014) uuriti, kas komisjon haldas ajavahemikul 2007–2013 mõjusalt Serbiale eraldatud ELi ühinemiseelset toetust, ning vaadeldi põhjalikumalt komisjoni toetust peamisele valdkonnale – juhtimisele.

Ajavahemikul 2007–2013 ELi poolt Serbia ELi liikmeks saamise ettevalmistamiseks eraldatud 1,2 miljardi euro suurune toetus on olnud üldiselt mõjus. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rahaline toetus koos teiste toetusviisidega aitas Serbial rakendada sotsiaal- ja majandusreforme ning parandada riigi rahanduse juhtimist. Tuginedes teistes IPA toetust saavates riikides saadud kogemustele, rõhutab komisjon Serbiale antava rahalise ja mitterahalise toetuse kavandamisel üha enam juhtimisega seotud teemasid. Komisjon haldas Serbiale juhtimise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas antavat mitterahalist toetust edukalt. Komisjon oli mõjus ka Serbia ettevalmistamisel ELi vahendite detsentraliseeritud haldamiseks, kuid seda vaid IPA haldusstruktuuride piiratud ulatuses.

Komisjoni hinnangul on riigijuhtimine Serbia kõige keerulisem valdkond ning sellele suunati veerand IPA vahenditest, mis moodustas ajavahemikus 2007–2013 ligikaudu 170 miljonit eurot aastas. EL täiendab IPA rahastamist mitterahaliste vahenditega, et aidata Serbial valmistuda ELi liikmeks saamiseks.

ELi haldus

ELi institutsioonide, asutuste ja muude organite halduskulud hõlmavad personalikulusid (palgad ja pensionid) ning hoonete, seadmete, energia, side- ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. Ajavahemikuks 2014–2020 eraldati ELi eelarvest halduskuludeks 70 miljardit eurot (jooksevhindades), mis moodustab 6% ELi kogueelarvest.

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded:

•Aruandes „Kuidas arvutavad, vähendavad ja kompenseerivad ELi institutsioonid ja organid oma kasvuhoonegaaside heidet?” (nr 14/2014) hinnati, kas ELi institutsioonid ja organid omasid poliitikat oma haldustegevusest keskkonnale tekitatud mõju vähendamiseks, ning kas selle rakendamine oli mõjus.

Aruandes kutsutakse ELi institutsioone ja organeid üles töötama välja ühine lähenemisviis oma kasvuhoonegaaside heite (nn süsiniku jalajälje) vähendamiseks. Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) kasutuselevõtt on olnud aeglane ning tegelikke heitkoguseid puudutav teave ebatäielik. Keskkonnahoidlikke hankeid kasutasid süstemaatiliselt vaid vähesed institutsioonid ja organid.

ELi institutsioonidel ja organitel on õnnestunud oma hoonete energiatarbimise tekitatud heide kasvamise asemel küll kahanema panna, olemasoleva teabe ebatäielikkus ei võimaldanud aga teistest allikatest (nt tööreisidest) pärineva heite vähenemise suundumisi selgelt kindlaks teha. Enam kui pool auditeeritud ELi institutsioonidest ja organitest ei olnud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks kvantifitseeritud eesmärke seadnud.

ELi keskkonnapoliitika eesmärk on tagada keskkonnakaitse kõrge tase. Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt peab liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse integreerima keskkonnakaitse nõuded ning pidama eelkõige silmas säästva arengu edendamist.

Tulud/omavahendid

Omavahenditeks on ELi tulud, millest rahastatakse liidu kulutusi. ELi omavahendid jagunevad kolme rühma: traditsioonilised omavahendid (tolli- ja suhkrumaksud), käibemaksupõhised omavahendid ning kogurahvatulul põhinevad omavahendid (ELi eelarve kõige suurem tuluallikas).

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmise eriaruande:

•Aruandes „Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt?” (nr 2/2014) hinnati, kas komisjon on asjakohaselt hinnanud kaubanduse sooduskorra majanduslikku mõju ning kas sellekohased kontrollid on mõjusad tagamaks, et impordile ei kohaldata ekslikult soodustariife, mille tõttu väheneb ELi tulu.

Auditiga leiti, et kuigi Euroopa Komisjoni mõjuhindamiste kvaliteet on paranenud, ei analüüsi komisjon ikka veel piisavalt kaubanduse sooduskorra kokkulepete majanduslikku mõju. ELi tulud vähenevad, sest liikmesriikide tollikontrollid on puudulikud ega takista impordile ekslikult soodustariife kohaldamast.

Ühepoolsete kokkulepete raames annab EL soodustusi arengumaadele, et võimaldada tariifivaba juurdepääsu ELi turule, aidates seeläbi kaasa vaesuse likvideerimisele ja edendades jätkusuutlikku arengut. 2011. aastal oli kaubanduse sooduskorra alusel ELi imporditud kauba väärtus rohkem kui 242 miljardit eurot, mis moodustas 14% ELi impordist.

Finants- ja majandusjuhtimine

Euroopa Liidu majandusjuhtimise raamistiku eesmärk on vältida või avastada ja parandada problemaatilisi majanduslikke suundumusi, nagu ülemäärane riigieelarve puudujääk või liiga suur valitsemissektori võlg, mis võivad takistada majanduskasvu ja ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust.

2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu oma esimese eriaruande:

•Aruandes „Euroopa pangandusjärelevalve areng – Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle muutuv kontekst” (nr 5/2014) hinnati, kas komisjon ja EBA olid täitnud rahuldavalt oma ülesandeid, mis puudutasid pangandussektori reguleerimis- ja järelevalvesüsteemi uue korra loomist, ning uuriti, kui edukalt see uus kord toimis.

Auditiga leiti, et komisjonipoolne pangandussektori õigusaktide reform ning Euroopa Pangandusjärelevalve loomine olid esimesteks olulisteks sammudeks pärast finantskriisi. Euroopa Pangandusjärelevalve näol on loodud pangandussektori uue regulatiiv- ja järelevalvekorra elemendid. Puudusi leiti piiriüleses pangandusjärelevalves, ELi pankade vastupidavuse hindamises ning ELi finantstoodete ja -teenuste turul tarbijakaitse edendamises. Euroopa Pangandusjärelevalvel oli 2011. aasta stressitesti tegemiseks piiratud seaduslikud volitused ja inimressurss; lisaks tehti stressitest ilma finantssektori kaitsemeetmeid sisaldavate ELi tasandi meetmeteta. Kuigi stressitestid aitasid kaasa paljude pankade rekapitaliseerimise algatamisele, näitasid need samuti, et ilma samaaegse varade kvaliteedi hindamiseta annavad stressitestid vaid piiratud tulemusi. Küsimusi tekitab aga stressitestide edasine roll pankade järelevalve valdkonnas, ning Euroopa pangandusjärelevalve ja Euroopa Keskpanga roll ja ülesanded selles protsessis.

Pärast finantskriisi võttis komisjon meetmeid pangandussektori stabiliseerimiseks, soovides tugevdada pangandust reguleerivaid õigusakte ja järelevalvet, eriti piiriülese tegevusega pankade puhul. Põhjalike õigusalaste muudatusettepanekute ühe osana loodi aastal 2011 Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA). EBA ülesanded hõlmavad regulatiivset ja järelevalveprotsessi ning tarbijakaitset.

Kõik eriaruanded avaldatakse ELi 23 ametlikus keeles kontrollikoja veebilehel (eca.europa.eu) ja on kättesaadavad EU Bookshopi veebilehe kaudu (bookshop.europa.eu).

2014. aasta arvamused ja muud väljundid

Kontrollikoda aitab ELi finantsjuhtimist edendada ka arvamuste avaldamisega finantsmõju omavate uute või muudetud õigusaktide ettepanekute kohta. Taotluse arvamuse esitamiseks teevad teised ELi institutsioonid. Seadusandjad – Euroopa Parlament ja nõukogu – kasutavad neid oma töös. Kontrollikoda võib ka omal algatusel esitada seisukohti ja ülevaateid muudel teemadel. Kontrollikoja algatusel koostati Euroopa Kontrollikoja seisukoht korruptsioonivastaseid meetmeid käsitleva komisjoni aruande kohta ning Euroopa Parlamendi taotlusel valmis analüüs võimaliku kokkuhoiu kohta ELi eelarves, kui Euroopa Parlament koondaks oma tegevuse ühte kohta.

2014. aastal võttis kontrollikoda vastu seitse arvamust järgnevates olulistes valdkondades:

•määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (nr 1/2014);

•määruse ettepaneku kohta, millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente (nr 2/2014);

•määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, et rakendada üleminekurahastut (nr 3/2014);

•määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse mis Euroopa koolide eelarve kohta kehtivat finantsmäärust (nr 4/2014);

•määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Siseturu Ühtlustamise Ameti määrust, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (nr 5/2014);

•Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) puudutava määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomise kohta (nr 6/2014);

•määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust, millega rakendatakse Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus (nr 7/2014).

2014. aastal valmis

seitse arvamust

Ülevaatearuanded

2014. aasta tõi Euroopa Liidu jaoks kaasa suuri muutusi. Toimuvate suurte muutuste valguses alustas kontrollikoda uut tüüpi väljaannete – ülevaatearuannete – koostamist. Iga ülevaatearuanne käsitleb kontrollikoja väljaannete ning kogutud teadmiste ja kogemuste alusel ühte laiemat teemat. Ülevaated on aluseks kontrollikoja ja tema sidusrühmade vahelisele dialoogile ning võimaldavad esitada tähelepanekuid küsimuste kohta, mis ei pruugi tingimata olla auditeeritavad. Septembris 2014 avaldatud esimene ülevaatearuanne hõlmas ELi aruandlus- ja auditeerimiskorraga seotud küsimusi (vt allpool esitatud selgitus); sellele aruandele tugines peaasjalikult ka oktoobris 2014 korraldatud ELi aruandluse teemaline konverents. Teine ülevaatearuanne pealkirjaga „ELi rahaliste vahendite kasutamine parimal viisil: ülevaatearuanne ELi eelarve finantsjuhtimisele avalduvatest riskidest” avaldati novembris 2014. Aruandes esitati ülevaade ELi rahavoogudest ja kokkuvõte teemadest, mida tuleb käsitleda, tagamaks muu hulgas ELi maksumaksjale ELi eelarvevahendite otstarbekam kasutamine (vt selgitus).

Arvamused ja ülevaatearuanded on ELi 23 ametlikus keeles avaldatud kontrollikoja veebilehel (eca.europa.eu).

2014. aastal valmis

kaks

ülevaatearuannet

Lüngad, kattuvused ja väljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra ülevaade

Ülevaatearuande eesmärk on suurendada inimeste teadlikkust ja juhtide nende tähelepanu tähtsale teemale, mis puudutab ELi institutsioonilise süsteemi demokraatlikku legitiimsust.

Selles kirjeldatakse aruandlusraamistiku peamisi jooni, avaliku sektori auditi rolli ning tugeva aruandlus- ja auditiahela põhielemente; lisaks tutvustatakse kuut olulist valdkonda, millega ELi tasandil aruandluse ja avaliku sektori audititöö raames peab tegelema, ning analüüsitakse aruandlus- ja auditeerimiskorda, mida kohaldatakse mitmete ELi uute ja valitsusvaheliste vahendite suhtes, mis töötati välja vastusena finantskriisile.

Ülevaatearuandes tuuakse välja järgmised soovitused selle kohta, kuidas parandada aruandlust ja avaliku sektori auditit ELi tasandil:

οELi ja liikmesriikide vahel koordineeritud ning valitsustevaheliste vahendite puhul peaks kasutama paremal koostööl põhinevat kontrollisüsteemi;

οELi institutsioonide ja asutuste hallatavates kõigis ELi poliitikavaldkondades, vahendites ja fondides vajatakse sidusamat ja terviklikumat korda;

οläbipaistvuse, hea valitsemistava ja vastutuse eeltingimuseks on paremad juhtimis- ja kontrollisüsteemid seoses ELi tegevusvaldkondade ja vahenditega;

οELi poliitika mõju ja tulemuste mõõtmisele tuleb keskenduda seal, kus ELi eelarve mängib küll väikest rolli, kuid kus on olemas ELi tasandi olulised reguleerivad või õiguslikud nõuded;

οELi poliitika ja vahendite auditeerimise kulukaid kattuvusi tuleb vähendada, tagades selle, et kõigi tasandite audiitorid saavad asjakohaselt tugineda teiste audiitorite tööle.

ELi rahaliste vahendite kasutamine parimal viisil: ülevaatearuanne ELi eelarve finantsjuhtimisele avalduvatest riskidest

Selles ülevaatearuandesse koondati kontrollikoja tähelepanekud ELi eelarve haldamise kõigi aspektide kohta; seda ajal, mil liikmesriikide valitsused ja maksumaksjad tahavad näha suurema väärtuse loomist nende poolt ELi eelarvesse panustatud raha eest.

Toetudes oma 35 aasta pikkusele kogemusele ELi tulude ja kulude auditeerimise vallas, kirjeldab kontrollikoda ELi rahavooge ja esitab kokkuvõtte teemadest, mida tuleb käsitleda, tagamaks muu hulgas ELi maksumaksjale ELi eelarvevahendite otstarbekam kasutamine. Analüüsi täiendavad erinevate tulu- ja kuluvaldkondade omadusi ja probleeme kirjeldavad üksikasjalikud teabelehed ning asjakohased parandusettepanekud.

Aruandes toodi välja mitu olulist probleemi, mis vajavad täiendavat tähelepanu, sealhulgas:

οliiga keerulised rahastamiskõlblikkuse eeskirjad ja muud tingimused, millest on raske aru saada, keerukas hallata ja kontrollida, ning mis võivad põhjustada erinevat tõlgendamist;

οalati ei järgita hanke-eeskirju ja -menetlusi – see võib toimuda tahtlikult või tahtmatult, kuna eeskirju ei mõistetud õigesti – mille tagajärg on ELi projektide suurem maksumus või viivitused nende valmimisel;

οliikmesriikide ametiasutuste ebapiisav suutlikkus ELi rahalisi vahendeid hallata ja kasutada, mis suurendab vigade tekkimise ja vahendite ebaotstarbeka kasutamise riski;

οELi ja riikide eelarvete vaheline halb koordineerimine, liikmesriikidepoolse kaasrahastamise puudumine ning keskendumine toetuse saamise ja kasutamise tingimuste täitmisele, mitte tulemuste saavutamisele;

οELi eelarvest tuleb veel katta suur summa eelmise perioodi kulukohustusi.

ELi juhtimise ja finantskontrolli aruandekohustuse raamistik

ELi aruandekohustust ja avaliku sektori auditeerimiskorda käsitlevast ülevaatearuandest võetud diagramm.

Suhted sidusrühmadega

Kontrollikoja poolt ELi aruandekohustusse antava panuse väärtus sõltub vägagi suures ulatuses sellest, kuidas kontrollikoja peamised partnerid tema tööd ja väljundeid aruandlusprotsessis kasutavad. Nendeks partneriteks on ELi vahendite kasutamise järelevalve eest vastutavad poliitilised institutsioonid (st Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja liikmesriikide parlamendid). Kontrollikoja strateegia 2013–2017 üks eesmärke on parandada organisatsioonisisest korda, mille abil jälgitakse väliskeskkonnas toimuvaid muutusi ja korraldatakse suhteid kontrollikoja partneritega.

Kontrollikoja president ja liikmed on pidevas kontaktis Euroopa Parlamendi erinevate komisjonide, eelkõige aga eelarvekontrollikomisjoniga. 2014. aastal osales president Caldeira eelarvekontrollikomisjoni kahel koosolekul ning mitmel parlamendi täiskogu istungjärgul. Muuhulgas esitles ta ka kontrollikoja aasta töökava ja aastaaruandeid. Üks kontrollikoja strateegilisi eesmärke on tihendada suhteid oma sidusrühmade, teiste seas Euroopa Parlamendi erinevate komisjonide ja nõukoguga.

2014. aasta aprillis nimetas kontrollikoda Ville Itälä institutsioonidevaheliste suhete eest vastutavaks liikmeks; selle uue vastutusvaldkonna loomine aitas kaasa strateegilise tasandi suhete tihendamisele teiste ELi institutsioonidega, ning suurendas võimalusi selleks, et kontrollikoja töö mõju oleks veelgi suurem.

2014. aastal esinesid teised kontrollikoja liikmed 64 korda eelarvekontrollikomisjoni istungitel (17 istungit), mille käigus käsitleti kontrollikoja aasta- ja eriaruandeid. Peetud arutelude põhjal koostasid mõned eelarvekontrollikomisjoni liikmed kontrollikoja eriaruannete põhjal oma aruanded (sealhulgas 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kontekstis kontrollikoja eriaruannete põhjal valminud aruande projekti). Alates 2014. aastast kutsub eelarvekontrollikomisjon erikomisjonide liikmeid osalema oma istungitel, mille käigus tutvustatakse kontrollikoja eriaruandeid; aidates sellega veelgi suurendada kontrollikoja töö mõju.

2014. aastal jätkati ka traditsiooni, mille kohaselt peetakse kord aastas eelarvekontrollikomisjoni ja kontrollikoja liikmete ühine istung, mis seekord toimus oktoobris kontrollikoja ruumes Luxembourgis.

2014. aastal võttis Euroopa Parlament vastu Euroopa Kontrollikoja tulevikku käsitleva aruande. Kontrollikoda nõustus aruandes esitatud arvamusega, mille kohaselt peab kontrollikoja mistahes reformimist vaatlema ELi aruandekohustuse parandamise laiemas kontekstis. Kontrollikoda on juba käsitle võtnud teemad, millega ta saab oma pädevuse piires tegelda. Eelkõige puudutavad need kontrollikoja tööd, suhteid sidusrühmadega ja ressursside kasutamist. Seejuures tehtud edusammud toodi välja 2014. aastal avaldatud vastastikuses eksperdihinnangus (vt „Olulised sündmused”).

Paljudel juhtudel oli kontrollikoda oma strateegia 2013–2017 elluviimise käigus juba käima lükanud mitu algatust, mille eesmärk oli näiteks optimeerida auditiprotsessi ja tagada ressursside paindlikum organiseerimine. Nende tulemusel on suurenenud aasta jooksul valminud aruannete arv ning lühenenud nende koostamiseks kulunud aeg. 2014. aastal alustatud sisemine reformiprojekt peaks veelgi parandama kontrollikoja auditiprotsessi tõhusust ja mõjusust.

Euroopa Parlament palus oma 2013. aasta novembri resolutsioonis kontrollikojal põhjalikult analüüsida võimalikku (muuhulgas tööaja kadude vähendamisest ja suuremast tõhususest tulenevat) kokkuhoidu ELi eelarves, kui parlament koondaks oma tegevuse Brüsselisse. 2014. aasta juulis avaldas kontrollikoda oma töö tulemuse, milles leidis, et Strasbourgist Brüsselisse kolimisega võib saavutada märkimisväärset kokkuhoidu ning et Luxembourgist Brüsselisse kolimine võib kokkuhoidu vähesel määral suurendada.

Prantsuse senati liiget Nicole Bricqi (keskel) tervitavad kontrollikoja president Vítor Caldeira ja kontrollikoja liige Danièle Lamarque.

2014. aastal jätkas kontrollikoda ka tavapärast koostööd nõukogu erinevate koosseisudega. 2014. aasta detsembris esitles president Caldeira aastaaruandeid Euroopa Liidu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogule; samuti kutsutakse kontrollikoja liikmeid sageli nõukogu erinevate komisjonide ja töörühmade istungitele oma eriaruandeid tutvustama.

Kontrollikoja üheks prioriteediks on mõjusate suhete tagamine liikmesriikide parlamentidega. Kontrollikoja liikmed käivad aastaaruandeid liikmesriikides tihti isiklikult esitlemas. Liikmesriikide parlamentide Euroopa asjade ja finantskontrollikomisjone hoitakse kontrollikoja tegemistega pidevalt kursis. Aasta jooksul külastasid kontrollikoda mitme liikmesriigi parlamendi delegatsioonid, sealhulgas Prantsuse senati delegatsioon 2014. aasta juulis. Lisaks osalesid mitme tähtsa sidusrühma esindajad 2014. aasta detsembris toimunud kontrollikoja liikmete iga-aastasel seminaril, kus nad tutvustasid oma seisukohti ELi aruandekohustuse alastes küsimustes.

ELi eelarvet kahjustava pettuse vastu võitlemisel teeb kontrollikoda koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF). OLAFile edastatakse teave ELi finantshuve kahjustavat pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust puudutavate kahtluste kohta, mida kontrollikoda on oma audititöö käigus avastanud või mis on saadud kolmandatelt pooltelt. 2014. aastal edastas kontrollikoda OLAFile teabe 16 võimaliku pettuse-, korruptsiooni- või muu ebaseadusliku tegevuse juhtumi kohta, mida audiitorid olid oma audititöö käigus avastanud.

Koostöö teiste kõrgeimate kontrolliasutustega

Kontrollikoda teeb teiste kõrgeimate kontrolliasutustega koostööd peamiselt järgmiste koostöövõrgustike ja organisatsioonide kaudu:

•ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktkomitee;

•ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kõrgeimate kontrolliasutuste võrgustik;

•avaliku sektori kontrolliasutuste rahvusvahelised organisatsioonid, eelkõige Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvaheline Organisatsioon (Intosai) ja selle Euroopa piirkondlik rühm (Eurosai).

2014. aasta septembris ajakohastas kontrollikoda oma rahvusvahelise koostöö strateegia (vt allpool esitatud selgitus).

2014. aasta juunis Haagis peetud Eurosai kongress.

Kontrollikoja rahvusvahelise koostöö strateegia

Kontrollikoja rahvusvahelise koostöö strateegia on kooskõlas institutsiooni üldise strateegiaga 2013–2017 ning selle eesmärk on maksimeerida institutsiooni panus ELi avaliku sektori aruandekohustuse parandamisel; nimetatud eesmärgi saavutamiseks tugevdatakse kahe- ja mitmepoolset koostööd asjakohaste partneritega, nagu näiteks liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste ja rahvusvaheliste auditiorganisatsioonidega. Paralleelselt kontrollikoja auditikohustuste laienemisega valdkondadele, mis avaldavad mõju nii Euroopa (nt finantsjuhtimine) kui ka maailmatasandil (nt kliimamuutus), omandavad kontrollikoja rahvusvahelised suhted varasemast veelgi suurema tähtsuse.

Kontrollikoja koostööstrateegial on alljärgnevad prioriteedid:

οpõhirõhk on endiselt ELi tasandi koostööl kontaktkomitee raames; millele lisandub liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega otse tehtav koostöö. See võib hõlmata ühiselt tehtavaid auditeid ja aruandluskorra alast koostööd ELi eelarve ning muude ELi poliitikavaldkondade alal;

οELi laienemise kontekstis jätkab kontrollikoda kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kõrgeimate kontrolliasutuste toetamist suutlikkuse suurendamise alal;

οrahvusvaheliste auditiorganisatsioonide (nt Intosai) raames süvendab kontrollikoda erialastandardite väljatöötamisealast koostööd, sest see on väga tähtis teema suutlikkuse suurendamise ja avaliku sektori auditi erialaste teadmiste vahetamise valdkonnas.

Kontrollikoja koostööstrateegia koos teiste viimasel ajal võetud meetmetega (nt kõrgetasemeliste konverentside ja kohtumiste organiseerimine, millega tehti hiljuti algust) aitab suurendada ELi finantsjuhtimise ja aruandekohustuse alast teadlikkust.

ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktkomitee

ELi leping näeb ette, et kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused teevad usalduslikult koostööd, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Kontrollikoda teeb ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega aktiivselt koostööd kontaktkomitee raames, mis hõlmab iga-aastast kohtumist ning ühist huvi pakkuvaid teemasid käsitlevaid töörühmi, võrgustikke ja töökondasid.

2013. aasta oktoobris võttis kontrollikoda üheks aastaks üle kontaktkomitee eesistuja rolli. Kontrollikoja kui eesistuja ruumes toimus 2014. aasta oktoobris ka kontaktkomitee iga-aastane kohtumine. Kohtumise peamisteks aruteluteemadeks olid liikmetevahelise koostöö parandamise teemaline seminar (mis käsitleks eelkõige strateegia „Euroopa 2020” ja pangandusliidu temaatikat), kontaktkomitee ja selle professionaalsete partnerite aruandlus ning kontaktkomitee liikmete tehtavad ELi-teemalised auditid.

Kontrollikoda teeb liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega ka kahepoolset koostööd. Selle heaks näiteks on kontrollikoja ja Poola kõrgeima kontrolliasutuse (Najwyższa Izba Kontroli) vaheline koostööprojekt. Projekti raames osalesid Poola audiitorid aktiivselt kontrollikoja poolt Poolas loomahaiguste likvideerimise, kontrolli ja seire valdkonnas tehtud audititöös. Kontrollikoda teeb Poola ja Portugali kõrgeimate kontrolliasutustega koostööd ka oma 2014. aasta aastaaruande tulemuslikkust puudutava peatüki koostamisel (koostöö hõlmab strateegia „Euroopa 2020” teemat).

15.–17. oktoobrini 2014. aastal Luxembourgis toimunud kontaktkomitee kohtumine.

ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kõrgeimate kontrolliasutuste võrgustik

Kontrollikoda teeb koostööd ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kõrgeimate kontrolliasutustega. Peamiselt toimub see võrgustiku vormis¹, mille organisatsiooniline ülesehitus on sarnane kontaktkomitee omale. 2014. aastal toetas kontrollikoda võrgustikku energiatõhususeteemalise paralleelse tulemusauditi läbiviimisel (eelkõige toetati auditit kontrollikoja ekspertteadmiste ja tulemusauditi alase metoodika alal).

Kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised organisatsioonid

2014. aastal jätkas kontrollikoda aktiivset osalemist Intosai tegevuses ning panustas oluliselt mitme selle komisjoni ja töörühma töösse:

•Intosai eesmärk 1 – ametialaste standardite komitee ning finants-, vastavus- ja tulemusauditite allkomisjonide liikmena;

•Intosai eesmärk 2 – suutlikkuse suurendamise komisjoni liikmena ning selle alla kuuluva heade tavade levitamise ja kvaliteedi tagamise allkomisjoni liikmena (vabatahtlike eksperdihinnangute abil);

•Intosai eesmärk 3 – teadmiste jagamise komisjoni liikmena ning selle töörühmades, mis käsitlesid keskkonnaauditit ning finantsvaldkonna uuendamist ja regulatiivsete küsimuste reformi.

Juunis 2014 osales kontrollikoda Eurosai IX kongressil, mis hõlmas ka tulemuslikkuse mõõtmist käsitleva töökonna organiseerimist; lisaks osaleti Eurosai juhatuse XLI ja XLII istungil (kontrollikoda on juhatuse liige alates 2011. aastast).

Kontrollikoda jätkas aktiivset osalemist Eurosai töös – IT-alases ning keskkonnaauditi töörühmades, auditikvaliteedi tagamise heade tavade elektroonilise andmebaasi loomist ja tööd kontrollivas järelevalvekomisjonis, ning auditi ja eetika töökonnas. Kontrollikoda sai uue suurõnnetustele ja katastroofidele eraldatud vahendite auditeerimist käsitleva töörühma liikmeks.

Intosai piirkondlike töörühmade ühiskonverentside raames osales kontrollikoda aktiivselt Arabosai-Eurosai² teisel ühisel konverentsil, mille põhiteema oli ISSAI³ standardite juurutamisel õpitu ja nende standardite tulevane mõju.

Olulised sündmused

Kontrollikoja tööd uuriv vastastikune eksperdihinnang

2013. aastal palus kontrollikoda Prantsusmaa, Saksamaa ja Rootsi kõrgeimatel kontrolliasutustel viia läbi kontrollikoja tulemusauditite tegemist uuriva vastastikuse eksperdihinnangu. Töö käigus toetuti kõigi kolme partneri kogemustele ning see oli nii kontrollikoja kui ka eksperdihinnangu koostajate jaoks väga kasulik. Metoodika põhines kõrgeimate kontrolliasutuste töö aluseks olevatel üldiselt tunnustatud kriteeriumidel ning võttis arvesse rahvusvahelistes auditeerimisstandardites antud suuniseid.

Vastastikune eksperdihinnang avaldati 2014. aastal kontrollikoja veebilehel (eca.europa.eu). Töö autorid jõudsid järeldusele, et kontrollikoda on alates eelmise eksperdihinnangu tegemisest palju edasi arenenud. Nende sõnul oli kontrollikoda analüüsinud ELI keerulises institutsioonilises raamistikus peituvaid ohte ja võtnud meetmeid selleks, et parandada oma auditite mõjusust ja tõhusust ning auditiaruannete kvaliteeti. Töö autorid leidsid, et kontrollikoda peab lihtsustama ja kiirendama oma otsustusprotsesse ning parandama auditiaruannetes esitatud soovituste sõnastust.

Rahvusvahelistes auditeerimisstandardites kutsutakse kontrolliasutusi üles rahvusvahelisi vastastikuseid eksperdihinnanguid läbi viima. Need annavad kõrgeimatele auditeerimisasutustele võimaluse saada rahvusvahelistel auditeerimisstandarditel põhinev vabatahtlik hinnang oma tegevusele. 2014. aastal juhtis kontrollikoda Leedu kõrgeima kontrolliasutuse tööd uuriva vastastikuse eksperdihinnangu koostamist, lisaks tehti institutsioonile ettepanek sarnase hindamise koostamiseks Šveitsi föderaalse auditeerimisasutuse kohta ning osalemiseks Hispaania ja Läti kõrgeimaid kontrolliorganeid käsitlevate hindamiste tegemisel.

Euroopa Liidu aruandekohustuse parandamist käsitlev kõrgetasemeline konverents

Vasakult paremale: kabinetiülem Jacques Sciberras, kontrollikoja liige Kevin Cardiff, president Vítor Caldeira ja Euroopa parlamendi asepresident Olli Rehn.

Oktoobris 2014 toimus Euroopa Kontrollikojas kõrgetasemeline konverents, mis tõi kokku paljud nende hulgast, kelle ülesanne on tagada ELi eesmärkide saavutamiseks eraldatud avalike vahendite alane Euroopa Liidu aruandlus. Konverentsil käsitleti ELi ja liikmesriikide tasandil esinevaid lünki, kattuvusi ja probleeme vastavalt hiljuti avaldatud Euroopa Kontrollikoja ülevaatearuandele ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra kohta (vt lk 35).

Konverents oli platvormiks osalejate (sh Euroopa Parlamendi liikmete ning Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga, Euroopa stabiilsusmehhanismi, liikmesriikide kontrolliasutuste ja teadusringkondade esindajate) vahelisele arutelule selle kohta, kuidas aruandluskorda tuleks täiendada, et pidada sammu majandusliku, eelarvealase ja rahandust puudutava integratsiooni suundumustega. Arutelude teemaks oli ELi-sisene aruandekohustus, eelkõige seoses keskpankade ja järelevalveasutustega, kriisiaegsed ja -järgsed struktuurid, ELi vahendite võimendamine välisosalejate poolt ning suurema tähelepanu pööramine ELi tulemuslikkusele.

Konverentsil osalejad nõustusid sellega, et tuleb parandada koostööd liikmesriikide, parlamentide ja audiitorite vahel nii ELi kui ka riikide tasandil, et anda kodanikele parem ülevaade ELi poliitika ja programmide tulemustest.

Partnerluse tugevdamine Leedu ametiasutustega

Septembris külastas Leedut kontrollikoja kõrgetasemeline delegatsioon. Reisi eesmärk oli tugevdada partnerlust Leedu parlamendi, valitsuse, keskpanga ja kõrgeima kontrolliasutusega ning edendada ELi vahendite parimat kasutamist ja ELi kulutuste üle tehtavat kontrolli riigis. Kontrollikoda vahetas koos Leedu partneritega mõtteid ELi aruandekohustuse parandamise prioriteetide teemal, arutles koostöövõimaluste üle ELi lisandväärtuse suurendamisel ning vaagis seda, kuidas Leedu poliitikakujundajad ja parlament võiksid kontrollikoja auditite tulemustest kõige rohkem kasu saada.

Visiidi käigus osales kontrollikoja delegatsioon aktiivselt Leedu parlamendi korraldatud konverentsil, kus käsitleti avaliku sektori ees seisvaid ülesandeid. Lisaks arutas delegatsioon koos partneritega finants- ja majandusjuhtimise alaseid teemasid ning vaagis kasu, mida Leedu saab euroalaga liitumisest (liitumine toimus 1. jaanuaril 2015).

Külaskäik Leetu oli ELi liikmesriikidesse kavandatud külaskäikude nimekirjas esimene. Külaskäikude abil kavatseb kontrollikoda lähiaastatel tugevdada koostööd liikmesriikides ELi vahendite haldamise ja kontrolli eest vastutavate ametiasutustega.

Kontrollikoja delegatsiooni ja Leedu riigikontrolli kohtumine Vilniuses.

12015. aasta jaanuari seisuga kuulub võrgustikku kuus kandidaatriiki (Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Island, Montenegro, Serbia ja Türgi) ning üks potentsiaalne kandidaatriik (Bosnia ja Hertsegoviina). 2013. aasta novembrist osaleb Kosovo* vaatlejana võrgustiku töös.

*Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

2Aasia kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheline organisatsioon.

3Kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

Kontrollikoja juhtimine

Kontrollikoja kolleegium

Kontrollikoja kolleegiumi kuulub üks liige igast liikmesriigist. Aluslepingu kohaselt kestab kontrollikoja liikmete ametiaeg kuus aastat ja seda on võimalik pikendada.

Iga liige määratakse ühte viiest auditikojast. Auditikojad võtavad vastu auditiaruandeid ja arvamusi, samuti otsuseid laiemate strateegiliste ja haldusküsimuste kohta. Lisaks vastutab iga liige oma ülesannete eest, mis puudutavad peamiselt auditivaldkonda. Audititööd teevad kontrollikoja audiitorid, kelle tegevust koordineerib vastutav liige oma kabineti abiga. Seejärel esitleb liige aruannet vastuvõtmiseks auditikojale ja/või kolleegiumile ning pärast seda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja teistele asjakohastele sidusrühmadele, kaasa arvatud meediale.

Liikmesriikide ettepanekute alusel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga nimetas Euroopa Liidu Nõukogu 2014. aastal ametisse alljärgnevad kuus Euroopa Kontrollikoja uut liiget: Neist neli – Alex Brenninkmeijer (Madalmaad), Danièle Lamarque (Prantsusmaa), Nikolaos Milionis (Kreeka), Phil Wynn Owen (Ühendkuningriik) – liitusid kontrollikojaga 1. jaanuaril, ning kaks liiget – Klaus-Heiner Lehne (Saksamaa) ja Oskar Herics (Austria) – 1. märtsil 2014.

23. jaanuaril 2014 valisid kontrollikoja 28 liiget Vítor da Silva Caldeira kolmeaastaseks ametiajaks tagasi kontrollikoja presidendiks. President teeb järelevalvet kontrollikoja toimimise üle ja esindab institutsiooni välissuhtluses.

Kontrollikoja liikmed 2014. aasta lõpus.

Kontrollikoja liikmete 1000. istung 27. oktoobril 2014.

Kontrollikoja strateegia 2013–2017 elluviimisel tehtud edusammud

2014. aasta oli kontrollikoja jaoks teine aasta organisatsiooni strateegia 2013–2017 elluviimisel. Kontrollikoja eesmärk nimetatud ajavahemikuks on maksimeerida oma panus ELi avaliku sektori aruandekohustuse parandamiseks. Eesmärgi täitmiseks on seatud järgmised peamised prioriteedid:

οsuunata kontrollikoja väljundid ELi aruandekohustuse parandamisele;

οteha koostööd teistega, et suurendada kontrollikoja panust ELi aruandekohustuse parandamiseks;

οjätkata kontrollikoja kui professionaalse auditiinstitutsiooni arendamist;

οkasutada kontrollikoja teadmisi, oskusi ja kogemusi parimal võimalikul viisil;

οnäidata kontrollikoja tulemuslikkust ja aruandekohustuse täitmist.

2014. aastal alustati strateegia abil organisatsiooni ülesehituse märkimisväärset muutmist. Kaks sisemist töörühma (auditiprotsesside optimeerimise ning rollide ja ülesannete parema määratlemise töörühm) tutvustasid oma töö tulemusi. Samasse aastasse sattusid ka kontrollikoja tulevast rolli puudutava Euroopa Parlamendi aruande ning kontrollikoja tööd käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu avaldamine.

Erinevate soovituste elluviimiseks alustati 2014. aasta lõpus suure reformiprojektiga, mille lõpetamine on planeeritud 2016. aasta keskpaika. Reformil on kaks eesmärki. Esiteks soovitakse optimeerida auditiprotsesse: eriaruannete puhul peaks tulemuseks olema lühemad valmimisajad, aastaaruanne peaks aga pöörama rohkem tähelepanu ressursside kokkuhoiu teemale. Teine eesmärk on muuta kontrollikoda ülesandepõhiseks organisatsiooniks. Muudatused võimaldavad parandada kontrollikoja võimet suunata ressursid ELi kodanikele kõige rohkem lisandväärtust andvate auditite ja ülevaadete tegemisele.

Kontrollikoja tulemuslikkuse mõõtmine

Alates 2008. aastast on kontrollikoda kasutanud peamisi tulemusnäitajaid, mille abil teavitatakse juhtkonda eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, toetatakse otsustusprotsesse ning antakse sidusrühmadele infot kontrollikoja tulemuslikkuse kohta. Peamised tulemusnäitajad peegeldavad kontrollikoja prioriteete ja näitavad kontrollikoja kui professionaalse auditiinstitutsiooni tulemuslikkust ja aruandekohustuse täitmist.

Näitajate eesmärk on mõõta nii kontrollikoja töö kvaliteedi ja mõju põhielemente (pöörates erilist tähelepanu peamiste sidusrühmade seisukohtadele) kui ka tema ressursside kasutamise tõhusust ja mõjusust. Strateegiaperioodiks 2013–2017 ajakohastas kontrollikoda oma peamised tulemusnäitajad.

Kontrollikoja töö kvaliteet ja mõju

Kontrollikoda tugineb oma aruannete kvaliteedi ja mõju hindamisel sidusrühmade seas tehtud küsitlusele, eksperdihindamistele ja ELi finantsjuhtimise parandamiseks tehtud soovituste põhjal võetud meetmete kontrollimisele. Lisaks mõõdab kontrollikoda ka institutsiooni puudutavat meediakajastust.

Sidusrühmade hinnangud

Kontrollikoda palus oma peamistel sidusrühmadel (Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli- ja eelarvekomisjonil, nõukogu eelarvekomisjonil, peamistel auditeeritavatel komisjonis ja Euroopa ametites, ning ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste juhtidel) viiepallisüsteemis hinnata 2014. aastal avaldatud aruannete kasulikkust ja mõju.

Sidusrühmade küsitlus

Saadud vastuste kohaselt on 94% (2013. aastal 98%) peamistest sidusrühmadest seisukohal, et kontrollikoja aruanded on nende töö jaoks kasulikud, ja 91% (2013. aastal 94%) arvates avaldasid aruanded mõju.

Eksperdihindamised

Igal aastal hindavad sõltumatud organisatsioonivälised eksperdid kontrollikoja aruannetest moodustatud valimi sisu ja esitusviisi. 2014. aastal vaatasid hindajad läbi kaheksa eriaruannet ja 2013. aasta aastaaruanded. Hinnati aruannete eri aspektide kvaliteeti skaalal ühest („oluliste puudustega”) neljani („väga kvaliteetne”).

Viimastel aastatel on hindamiste tulemused stabiilsed ja näitavad kontrollikoja aruannete rahuldavat kvaliteeti.

Kontrollikoja aruannete kohta tehtud eksperdihindamised

Soovituste põhjal võetud meetmete kontrollimine

Aruannetes soovituste esitamine on peamine moodus, kuidas kontrollikoda saab finantsjuhtimise parandamisele kaasa aidata. Osa soovitusi saab kiiresti ellu viia, teiste rakendamine võib aga nende keerukuse tõttu kauem aega võtta.

Kontrollikoda jälgib süstemaatiliselt, mil määral on auditeeritavad neile esitatud soovitused ellu viinud. Ajavahemikus 2011–2014 antud peaaegu 600 soovitusest oli 2014. aasta lõpuks ellu viidud 69%. See moodustab 60% kõigist ajavahemikus 2010–2013 antud soovitustest.

Kontrollikoja soovituste elluviimine nende esitamise aastate kaupa

Meediakajastus

Kontrollikoja meediakajastuse näitaja peegeldab kontrollikoja töö meediamõju. Näitaja on seotud strateegilise eesmärgiga, mille kohaselt tuleb suurendada teadlikkust kontrollikoja, selle väljundite, auditileidude ja järelduste kohta.

2014. aastal leidis kontrollikoda veebis enam kui 5100 artiklit, milles käsitleti institutsiooni eriaruandeid, 2013. aasta aastaaruandeid ja kontrollikoda üldiselt. 40% artiklitest puudutas kontrollikoja eriaruandeid, ülejäänutes aga käsitleti institutsiooni ja tema tööd üldiselt.

Meediakajastuse teemad

Kontrollikoja

lennujaamadeteemalise

eriaruande kohta avaldati
enam kui 800 artiklit

Ressursside tõhus ja mõjus kasutamine

Kontrollikoda hindab talle eraldatud ressursside kasutamise tõhusust ja mõjusust, st mõõdab oma töökava täitmist, auditite tegemise õigeaegsust ja töötajate erialase pädevuse tagamist.

Töökava täitmine

Kontrollikoda kavandab oma auditid ja muud ülesanded aasta töökavas, ning jälgib töö edenemist kogu aasta vältel.

2014. aasta täitis kontrollikoda 95% oma töökavast. (2013. aastal 90%). Aastaaruanded ja iga-aastased eriaruanded valmisid vastavalt kavandatule, eriaruannete puhul oli sama näitaja aga 85% (2013. aastal 70%). 2014. aastal lõpetamata jäänud tulemusauditid kanti üle 2015. aastasse.

Kontrollikoja 2014. aasta töökava täitmine

Eriaruannete koostamine

Selleks et kontrollikoja eriaruannetel oleks mõju, peavad need valmima õigeaegselt. Viimastel aastatel on kontrollikoda suutnud vähendada oma aruannete valmimiseks kuluvat aega. Strateegia 2013–2017 abil püütakse olukorda veelgi parandada ning lähiaastatel peaks see hakkama mõõdetavaid tulemusi andma.

Kontrollikoda koostas 2014. aastal 24 eriaruannet, millest 42% valmisid eesmärgiks seatud 18-kuulise maksimaalse valmimisaja piires (2013. aastal 37%). 2014. aastal kulus ühe eriaruande valmimiseks keskmiselt 19 kuud (2013. aastal 20 kuud).

2014. aastal vastu võetud eriaruannete valmimiseks kulunud aeg

Tööalane täienduskoolitus

Vastavalt IFACi (Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon) suunistele on kontrollikoja eesmärk pakkuda audiitoritele aastas keskmiselt 40 tundi (viis päeva) täienduskoolitust.

Ametialase koolituse päevade arv audiitori kohta

Kontrollikoda ületas taas audiitorite ametialase koolituse jaoks seatud eesmärgi. See peegeldab institutsioonis töötajate arengule omistatavat tähtsust.

Kui arvesse võtta ka keelekursusi, osalevad audiitorid täiendkoolitusel keskmiselt 10 päeva aastas.

Auditi tugiteenused

Personalivaldkond

Personali jaotus

Euroopa Liidu riikide eelarvete raske olukorra tõttu ning vastavalt 2013. aasta detsembris sõlmitud institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta jätkas kontrollikoda oma töötajate arvu vähendamist 1% võrra aastas viieaastase ajavahemiku jooksul (2013–2017).

2014. aastal vähendati kontrollikoja ametikohtade arvu 891-lt 882 ametniku ja ajutise teenistujani (välja arvatud liikmed, lepingulised töötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid ja praktikandid). Neist 561 töötas auditikodades (kaasa arvatud 113 liikmete kabinettide töötajat).

Ressursside parima kasutamise eesmärgil oli kontrollikoja tegevus ka 2014. aastal keskendatud sellele, et leida ja rakendada tõhustamismeetmeid, mis põhinevad menetluste lihtsustamisel. Töötajate ümberpaigutamine tugiteenuste valdkonnast auditi alale jätkus ka 2014. aastal. Seda tasakaalustas aga teatud tugiteenuste ametikohtade ümberpaigutamine liikmete kabinettidest jagatud teenuste tiimidesse, ning kommunikatsiooni- ja institutsioonidevaheliste suhetega tegelevate töötajate üleviimine presidendile alluvatesse üksustesse.

Töötajate värbamine

Kontrollikoja töötajate akadeemiline ja ametialane taust on mitmekesine ning nende töö kvaliteet ja pühendumus kajastub asutuse väljundites. Kontrollikoda lähtub oma värbamispoliitikas ELi institutsioonide üldpõhimõtetest ja teenistustingimustest ning asutuse personal koosneb nii koosseisulistest kui tähtajalise lepinguga töötajatest. Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab kontrollikoja vabadele ametikohtadele avatud konkursse.

2014. aastal korraldati sisekonkurss palgaastme AST 1 ametnike tööle võtmiseks ning valikumenetlus pressiesindaja leidmiseks. Kõrgharidusega noortele pakkus kontrollikoda aasta jooksul 77 kolme- kuni viiekuulist praktikakohta.

2014. aastal värbas kontrollikoda 78 töötajat: 31 ametnikku, 29 ajutist teenistujat, 13 lepingulist töötajat ja 5 lähetuses olevat riiklikku eksperti. Eriti edukas oli kontrollikoda auditiga seotud ametikohtade täitmisel. Täitmata ametikohtade arv on alates 2011. aastast püsinud 3% lähedal (27 ametikohta seisuga 31. detsember 2014).

Kontrollikoja ametikohtade jagunemine (seisuga 31. detsember 2014) | 2012 | 2013 | 2014
Auditeerimine | 573 | 576 | 561
Tõlkimine | 143 | 147 | 141
Haldusülesanded | 139 | 137 | 141
Presidendile alluvad talitused | 32 | 31 | 39
Kokku | 887 | 891 | 882

Sooline tasakaal

Nagu teisedki Euroopa Liidu institutsioonid, rakendab kontrollikoda personali juhtimisel ja värbamisel võrdsete võimaluste poliitikat. Kuna naiste osakaal on aja jooksul järk-järgult tõusnud, kuulub kontrollikoja töötajaskonda praegu mehi ja naisi võrdselt.

Järgnevas tabelis on näidatud meeste ja naiste osakaal eri kategooriates 2014. aasta 31. detsembri seisuga (viimastel aastatel on vahekord püsinud muutumatuna).

Sooline tasakaal töötajate kategooriate kaupa 2014. aastal

Juhtide rahvus ja sugu seisuga 31. detsember 2014

Naisi | Mehi | Rahvus¹ | Direktoreid | Üksuse juhatajaid
| 4 | belglased | 1 | 3
1 |  | bulgaarlased |  | 1
| 1 | tšehhid |  | 1
1 | 1 | taanlased |  | 2
3 | 4 | sakslased | 1 | 6
| 1 | eestlased |  | 1
| 3 | iirlased | 1 | 2
1 | 2 | kreeklased | 1 | 2
3 | 4 | hispaanlased | 1 | 6
| 8 | prantslased | 1 | 7
| 1 | horvaadid |  | 1
1 | 2 | itaallased |  | 3
|  | küproslased |  |
1 |  | lätlased |  | 1
1 | 1 | leedulased | 1 | 1
|  | luksemburglased |  |
| 1 | ungarlased |  | 1
1 |  | maltalased |  | 1
1 | 1 | hollandlased |  | 2
| 1 | austerlased |  | 1
| 1 | poolakad |  | 1
2 | 1 | portugallased |  | 3
1 |  | rumeenlased |  | 1
1 |  | sloveenid |  | 1
| 1 | slovakid |  | 1
1 |  | soomlased |  | 1
1 |  | rootslased |  | 1
1 | 8 | inglased | 4 | 5
21 | 46 | Kokku | 11 | 56

1Liikmesriigid on esitatud protokollilises järjestuses.

Kontrollikoja võrdsete võimaluste tegevuskava eesmärk on saavutada asutuse kõigil tasanditel tasakaalustatud sooline jaotus. Pärast viimaseid värbamiskampaaniaid on 48% kõigist palgaastmete AD5–AD8 töötajatest naised (2009. aastal 43%).

Kõrgema juhtkonna oodatav vahetumine järgneva 10 aasta jooksul ja naiste osakaalu suurenemine AD kategoorias peaks endaga tulevikus kaasa tooma ka naiste suurema osakaalu juhtkonna tasandil.

Vanuseline koosseis

2014. aasta 31. detsembri seisuga kontrollikoja aktiivses teenistuses olnud töötajate vanuseline koosseis näitab, et 53% kontrollikoja töötajatest on 44-aastased või nooremad.

67 direktorist ja üksuse juhatajast 27 (40%) on 55-aastased või vanemad. Pensionile minek tähendab ka kõrgema juhtkonna märkimisväärset uuendamist lähema 5–10 aasta jooksul.

Tugiteenused

Tööalane täienduskoolitus

Kontrollikoja kui professionaalse auditiinstitutsiooni edasiarendamiseks ja organisatsiooni teadmistepagasi, oskuste ja kogemuste parimaks kasutamiseks vajavad kontrollikoja töötajad pidevat täienduskoolitust, et eriala suundumustega kursis olla ja uusi oskusi omandada. Lisaks tingib kontrollikoja auditikeskkonna eripära vajaduse hea keeleoskusega töötajate järele.

2014. aastal osalesid kontrollikoja töötajad aastas keskmiselt kaheksa päeva erialasel täienduskoolitustel. Seejuures vähenes keelekursuste osakaal koolituspäevade koguarvus. Keelekursused moodustasid 43% koolituspäevade koguarvust (2013. aastal 46%).

Olemasolevate ressursside ja tehnoloogia parimaks kasutamiseks alustati 2014. aastal kohandatud e-õppe kursuste ning kombineeritud õppe pakkumist. Viimane tähendab seda, et klassiõppele eelneb e-õppe vormis teoreetiline osa. Lisaks jätkati sisemiste ja välisekspertide tehtud ettekannetega auditi- ja muudes asjakohastes valdkondades; ettekanded edendavad kontrollikoja sisemist teadmistejagamist ning hoiavad audiitoreid kursis avaliku sektori auditi vallas toimuvate uuendustega.

Tõlkimine

Tõlkimine on auditit toetav tegevus, mis võimaldab kontrollikojal täita oma missiooni ja teabeedastuse eesmärke, tehes kontrollikoja väljundid liidu kodanikele nende enda keeles kättesaadavaks. 2014. aastal kasvas tõlketööde maht võrreldes 2013. aastaga 4%. Üle 98% tõlketöödest valmis tähtajaks.

Lisaks tavapärasele tõlketööle panustas tõlkedirektoraat rohkem institutsiooni põhitegevusse, st auditiprotsessidesse: tõlkijad olid tõlketoe pakkumiseks kaasas 40 auditikäigul kogu ELis ning osalesid auditiaruannete koostamisel.

2014. aastal pööras tõlkedirektoraat erilist rõhku kvaliteedi tagamisele. Selleks võeti vastu esimene tõlkekvaliteedi käsiraamat ning töötati välja tagasiside andmise süsteem. Tõlketeenuste tõhustamiseks vaadati läbi ja optimeeriti kogu töövoog ning alustati koos IT direktoraadiga selle automatiseerimist.

Infotehnoloogia

Lisaks kontrollikoja infosüsteemide kohandamisele uute personalieeskirjade nõuetele, tegi IT direktoraat 2014. aastal järgnevat:

•konsolideeris teadmiste haldamisse tehtud investeeringud: valmisid uue auditeerimistarkvara rakenduse (Assyst 2) uued versioonid, mis võimaldavad uue süsteemi kasutamist 2014. aasta kinnitava avalduse töös. Kontrollikoja veebisaiti (eca.europa.eu) saab nüüd kasutada ka mobiilsete seadmetega (nt nutitelefonidega), ning edukalt käivitati uus intranet, mis annab rohkem võimalusi teadmiste jagamiseks ja levitamiseks;

•kontrollikoja mõjususe ja tõhususe suurendamiseks viis direktoraat ellu mitu uut projekti: auditi haldussüsteem (AMS) on nüüd täies mahus kasutatav auditite kavandamiseks ja tööaja arvestamiseks; kõik töötajad saavad kasutada Euroopa Komisjoni masintõlketarkvara MT@EC; kasutusele on võetud kontrollikoja ametlike dokumentide registreerimiseks mõeldud rakenduse uus versioon (Adonis 2); katsetati paberivaba kontrollikoja suunas tehtud esimesi samme ning parandati audiitorite mobiilsust uute mobiilsete seadmete kasutuselevõtuga (nt kaasaskantavad skännerid, topeltprofiiliga sülearvutid jne).

Paralleelselt arendustööga tagati ka süsteemi turvalisus ja talitluspidevus – nt pärast hoonesse K3 kolimist katsetati täiemahulist andmetaastust ning uuendati IT-süsteemi keskseid elemente (nt kontrollikoja uuele e-postirakendusele ülemineku alustamine).

Haldus ja rajatised

Finants- ja tugiteenuste direktoraat jätkas kontrollikoja varustamist asjakohaste ressursside, teenuste ja vahenditega, mis võimaldab asutusel täita oma missiooni ja saavutada oma strateegilised eesmärgid, ning selle tagamist, et kontrollikoja tegevuse toetuseks oleksid olemas vajalikud rahastamis-, sisekontrolli- ja arvestusmehhanismid. 2014. aastal jätkas direktoraat oma tegevuse tõhususe ja mõjususe parandamist.

Direktoraat töötab kontrollikoja jaoks välja Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) põhimõtetele vastavat keskkonnajuhtimissüsteemi; eesmärk on saada sertifitseering 2016. aasta lõpuks.

2014. aastal saavutas direktoraat mitu konkreetset tulemust ning näitas oma pühendumist keskkonnaalastele eesmärkidele, muu hulgas:

•võeti vastu keskkonnapoliitika;

•viidi läbi keskkonnaanalüüs ja õigusliku vastavuse audit;

•suurendati töötajate keskkonnaalase teadlikkuse parandamise kampaaniate arvu (2013. aasta neljalt 2014. aastal 8-ni);

•hoone K3 jaoks saadi Breeam (maailma juhtiv keskkonnahindamissüsteem säästlike hoonete jaoks) sertifikaat; lisaks säilitati eeskujuliku jäätmemajanduse sertifikaat;

•edendati töötajate säästlikku transpordikasutust: avati jalgrataste uus hoiuruum koos jalgratturitele mõeldud riietus- ja duširuumidega; paigaldati elektrisõidukite laadimisjaam ning eraldati parkimiskohad ühiskasutuses olevatele autodele.

Finantsteave

Kontrollikoda rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Meie eelarve moodustab ca 0,093% ELi kogukuludest ja 1,58% kõigist halduskuludest. 2014. aasta eelarve üldine kasutusmäär oli 98,8% (2013. aastal 92%).

Kasutusmäära suurenemine tuleneb peamiselt jaotise 1 kulutuste paremast prognoosimisest ja kavandamisest; keskmine kasutusmäär oli 98,8%. Jaotise 2 keskmine kasutusmäär oli 98,4%.

2014. aasta eelarve täitmine

EELARVEAASTA 2014 | Lõplikud assigneeringud¹ | Kulukohustused | Kasutamise % (kulukohustused/assigneeringud) | Maksed
Jaotis 1. Institutsiooni töötajad |  |  |  | (tuhandetes eurodes)
10 – Institutsiooni liikmed | 15 190 | 14 554 | 96% | 14 420
12 – Ametnikud ja ajutised teenistujad | 93 180 | 92 774 | 99% | 92 745
14 – Muud töötajad ja sisseostetud teenused | 4 191 | 4 113 | 98% | 4 071
162 – Lähetused | 3 350 | 3 119 | 93% | 2 641
161 + 163 + 165 – Muud institutsiooni töötajatega seotud kulud | 2 629 | 2 592 | 98% | 1 957
Jaotis 1 | 118 540 | 117 152 | 99% | 115 834
Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud
20 – Kinnisvara | 2 564 | 2 541 | 99% | 1 830
210 – Infotehnoloogia | 7 199 | 7 199 | 100% | 3 581
212 + 214 + 216 – Vallasvara ja sellega seonduvad kulud | 1 543 | 1 541 | 99% | 686
23 – Jooksvad halduskulud | 552 | 532 | 96% | 450
25 – Koosolekud ja konverentsid | 703 | 649 | 92% | 466
27 – Teave ja trükised | 2 397 | 2 264 | 94% | 1 316
Jaotis 2 | 14 958 | 14 726 | 98% | 8 329
Euroopa Kontrollikoda kokku | 133 498 | 131 878 | 99% | 124 163

1Algselt vastu võetud eelarve ning assigneeringute aasta vältel tehtud ümberpaigutamised.

2015. aasta eelarve

2015. aasta eelarve on 2014. aastaga võrreldes 0,4% väiksem.

2015. aasta eelarve

EELARVE¹
2015
(tuhandetes eurodes)
2014
(tuhandetes eurodes)

Jaotis 1. Institutsiooni töötajad

10 – Institutsiooni liikmed²
10 291
15 175

12 – Ametnikud ja ajutised teenistujad
97 420
93 180

14 – Muud töötajad ja sisseostetud teenused
4 301
4 096

162 – Lähetused
3 700
3 700

161 + 163 + 165 – Muud institutsiooni töötajatega seotud kulud
2 669
2 612

Jaotis 1
118 381
118 763

Jaotis 2. Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud

20 – Kinnisvara
3 080
3 350

210 – Infotehnoloogia
7 152
7 110

212 + 214 + 216 – Vallasvara ja sellega seonduvad kulud
785
808

23 – Jooksvad halduskulud
426
438

25 – Koosolekud ja konverentsid
717
768

27 – Teave ja trükised
2 365
2 261

Jaotis 2
14 525
14 735

Euroopa Kontrollikoda kokku
132 906
133 498

1Tabelis esitatakse algselt vastu võetud eelarve.

2Komisjoni ettepaneku alusel kajastada kõigi ELi institutsioonide liikmete pensionid komisjoni eelarves, mis sisaldab juba kõigi institutsioonide töötajate pensionikulusid, kajastati kontrollikoja liikmete pensionikulud 2015. aasta eelarves komisjoni all.

Audit ja aruandlus

Kontrollikoja siseaudit

Siseaudiitor nõustab kontrollikoda riskide ohjamisel. Selleks koostab ta arvamusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning esitab soovitusi eesmärgiga parandada organisatsiooni tegevust ja edendada usaldusväärset finantsjuhtimist. Lisaks aitab siseaudiitor välisaudiitoreid, kelle ülesanne on kinnitada kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne. Siseaudiitor andis kontrollikojale aru oma 2014. aastal tehtud auditite tulemustest, leidudest, esitatud soovitustest ja soovituste põhjal võetud meetmetest. Kontrollikoda annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aru oma sisekontrollitegevuse tulemustest.

Oktoobris 2014 sai kontrollikoja siseauditi talitus Siseaudiitorite Instituudi (Institute of internal auditors, IIA) vastavussertifikaadi (vastavus eetikakoodeksile ja standarditele). Sertifitseering põhines väliskonsultandi (Deloitte Sàrl) tehtud põhjalikul kvaliteedihindamisel. Hindamise tellisid kontrollikoja siseaudiitor ja auditikomitee, ning selle eesmärk oli kontrollida siseauditi talituse vastavust IIA koostatud siseauditi erialastandarditele.

Kontrollikoja välisaudit

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor. See on oluline tegur, tagamaks, et kontrollikoda rakendab enese suhtes samu läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtteid, mis auditeeritavate suhtes.

Välisaudiitori (PricewaterhouseCoopers Sàrl) aruanne kontrollikoja eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta avaldati 18. septembril 2014.

Välisaudiitori arvamused – eelarveaasta 2013

Raamatupidamise aastaaruande kohta

Oleme seisukohal, et finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning lõppenud eelarveaasta finantstulemustest ja rahavoogudest vastavalt nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätetele ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju.

Vahendite kasutamise ja kontrolliprotseduuride kohta

„Käesolevas aruandes kirjeldatud audititööle tuginedes võib öelda, et kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes ülalkirjeldatud kriteeriumidele:

•ei oleks kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutatud ettenähtud eesmärgil;

•ei annaks kehtestatud kontrolliprotseduurid vajalikke garantiisid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.”

Volitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioon

Mina, allakirjutanu, Euroopa Kontrollikoja peasekretär, volitatud eelarvevahendite käsutaja pädevuses deklareerin, et:

•käesolevas aruandes esitatud teave on täielik ja täpne;

•mul on piisav kindlus selle kohta, et:

-käesolevas aruandes kirjeldatud tegevustele eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

-kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku tagatise raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning tagavad pettusekahtluste asjakohase käsitlemise;

-kontrollimehhanismide maksumus ja neist saadav kasu on asjakohased.

Kindlus põhineb minu hinnangul ja minu käsutuses oleval teabel, nagu edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate aruanded ja deklaratsioonid ning siseaudiitori ja välisaudiitori aruanded eelmiste eelarveaastate kohta.

Kinnitan, et mulle ei ole teada käesolevas aruandes esitamata jäetud asjaolusid, mis võiksid kahjustada institutsiooni huve.

Luxembourg, 26. veebruar 2015

peasekretär
Eduardo Ruiz García